10 167 



Eunice 2 — 4, hos Oimphidæ 4), medens de lios andre Former 

 ere tydeligt afsatte og enten uleddede (Syllis, Ui/alinoecia , visse 

 Staurocephalus - Arter) eller leddede {Nereidæ, Hesioniclæ, visse 

 Staurocephalus- Arter). Hos enkelte Former kunne de være for- 

 synede med et enkelt {AncistrosijUis ^) Albim Lngrhs. Nova Acta 

 Nat. Cur. 1881 p. 107 ; en ny Nephthi/s-Slægt i Kjøbenhavns Zool. 

 Mus.) eller 2 {Autohjtus $) traadformige Vedhæng, som man i Mod- 

 sætning til de fra Hovedlappen udgaaeude kunde kalde Palpe følere. 

 De som oftest tyndere eller tykkere traadformige (uleddede eller led- 

 dede), sjeldnere blad-, kugle- eller ægformige Følere {an- 

 tennæ, tentacuJa) , af hvilke der i det Høieste kan være 5, kunne 

 være stillede paa forskjellig Maade paa Hovedlappen og i Forhold 

 til hverandre. Hyppigst sidde de parrede i Spidsen af Hoved- 

 lappen eller paa dennes forreste Eand, medens den uparrede, hvor 

 den er tilstede, i Reglen sidder noget bagved dem. I sjeldnere 

 Tilfælde (Eunicidæ) sidde 3 — 5 i en Linie langs Hovedlappens 

 bagre eller forreste Eand. — Foruden de her nævnte, almindeligt 

 forekommende Vedhæng, optræder hos forskjellige Familier paa 

 Hovedlappeu Vedhæng af mere ejendommelig Natur, af hvilke flere 

 muligviis have en fra Følernes forskjellig Funktion. Saadanue 

 Dannelser ere den, ved en bladet eller papilløs Bygning udmærkede, 

 saakaldte Karunkel hos Amphinomidæ , Euphrosynidæ og Aphro- 

 ditidæ, den i en Grube r e trak til e Papil hos Telethusæ og 

 Eteone, de fimrende, under første Eing tilbagetrækkelige 

 Nakke s vul s te hos Lumbiinereidæ, de mere eller mindre tilbage- 

 trækkelige, med en fimrende Grube forsynode Sidesvulste hos 

 Staurocephalidæ, Ghjceridæ og Ophelidæ, de fimrende Nakkeved- 

 hæng hos FterosijUis samt de fimrende Side ved hæng hos Nerilla. 

 Medens de i Jord og Havbund levende Former ere blinde, 

 findes ellers overalt Øine, som snart kun ere simple Pigment- 

 pletter, snart lindsebæreude, ja Øinene hos Alciope- Arterne staa i 

 Udvikling ikke saa meget tilbage for Hvirveldyrøiet. Medens Øinene 



^) Denne Form maa af flere Grunde danne en ny Slægt. 



