156 159 



Antallet af Børstebundter hentede, Karakterer, at Malmgreen ad- 

 skiller Slægter og- Arter ved Karakterer af samme Værdi, og at 

 han ved konsekvent at følge dette Princip maatte komme til at 

 danne en Slægt af hver Art. Denne Indvending er imidlertid ikke 

 ganske retfærdig; thi for det Første tager Malmgreen i sin Slægts- 

 diagnose ogsaa Hensyn til andre Bygningsforhold , f. Ex. Hoved- 

 lappens Bygning, og for det Andet maa det jo overalt være Er- 

 faringen, som skal afgjøre, hvilke Karakterer der skulle være Slægts- 

 og hvilke Artskarakterer. Det taler saaledes til Gunst for den af 

 Théel angrebne Slægtskarakter, at Malmgreen i Slægten Am- 

 pharete forener 5, i alle væsentlige Eorhold og t. Ex. i Hovedlappens 

 Bygning i Modsætning til Amphicteis, overensstemmende. Arter. En 

 anden af Malmgreens Slægter, Amphicteis, som har en meget ka- 

 rakteristisk Bygning af Hovedlappen, optræder paa samme Maade 

 med 2 nordiske og 2 udenlandske Arter. Af Malm greens øvrige 

 Slægter, som hver kun optræde med en enkelt Art, synes mig 

 Lysippe og Sosatie svagest begrundede ; men da jeg ikke har kunnet 

 undersøge noget vel bevaret Exemplar af den sidste , skal jeg op- 

 sætte min Dom til en anden Gang. To Slægter derimod, som staa 

 meget nær ved hinanden, og hvis Forening vel kunde forsvares og 

 maaske med Tiden vil blive en Nødvendighed, er Sahellides og 

 Ampharete. Jeg har tidligere omtalt, at der i denne Familie ikke 

 kan opstilles nogen Forskjel mellem Børster og Paleer, saa at vi 

 enten overalt maa betegne tredie Eings Børster som Paleer eller 

 kalde dem slet og ret Børster. Malm green er ikke konsekvent i 

 sin Betegnelse, idet han hos Sahellides kalder dem Børster, men 

 hos Lysippe og Sosane Paleer, endskjøndt de hos alle 3 Slægter 

 have ganske samme Bygning og Stilling. Da nu Sahellides i alle 

 andre Forhold (se Oversigten over Slægterne) ligner Ampharete, 

 bliver den eneste Forskjel de større Paleer hos denne sidste samt 

 et Par Haarbørstebundter fiere i Forkroppen. Et Forhold, som 

 hidtil næsten ganske er bleven overseet, er den Maade, hvorpaa de 

 2 Gjællegrupper forholde sig til hinanden, et Forhold, som frem- 

 byder baade Slægts- og Artskarakterer. Da Ampliarete gracilis i 



