Különfélék 2UT 



méternyi kis kőnyomatú térkép foglal helyet, mely arra való, hogy 

 az illető rovarfaj földrajzi elterjedését, vörös színnel, rá lehessen 

 festeni. A belgiumi országos gyűjteményben a kis térkép Európát, 

 az általános gyűjteményben mind az öt világreszt mutatja. 



A lepkék új rendszerét állítja fel Grote A. R. (Die Schmet- 

 terlingsfauna von Hildesheim í. Tagfalter. Hildesheim, Roemer-Mu- 

 seum 44 1. 4 táblával és számos szövegbeli ábrával ; ára 6 márka.) 

 A szerző, lakhelyének 82 fajta nappali lepkéjéből kiindulva, azoknak, 

 az erezet beható tanulmányozására alapított törzsfáját nyújtja, két 

 törzset állítván fel : I. melynek felső szárnyán a 9. ér megvan, a 

 8. pedig hiányzik : Papilionidae, Thaiinae, Parnassiinae ; II. melynél 

 a 8. ér megvan, esetleg nyoma, a 9. pedig hiányzik: 1. főág: 

 Anthocharinae, Pierinae ; mellékágai : Leptidiinae, Rhodoeerini, Eüry- 

 mini, Aporiini. 2. főág : Argynninae, Nympalinae : mellékágai : Líby- 

 theidae, Linmadidae, Agapetinae, Pararginae, Melitaeini, Araschiini. 

 Charaxini. Vanessini, Apaturini, Limenitini ; 3. főág Lycaeninae, 

 Zephyrini, Thecliní ; mellékágai: Riodinidae, Nemeobiidae ; 4. főág : 

 Hesperiinae ; mellékága : Pamphilinae. Ezen törzsfa megokolásául 

 szerző azt mondja : „A lepkék a lineáris sorozatot egyáltalában el 

 nem tűrik, és azon lepkészek, kik a nappali lepkék ennek vagy 

 annak a csoportját állítják rendszerük élére, mivel az. nézetük sze- 

 rint a legtökéletesebb, azok homokra építenek", oly vélemény, mely- 

 hez mások más úton is eljutottak. Utóvégre azonban mégis csak 

 valamely sorozatban meg kell állapodni, s ennélfogva talán helyes 

 úton járnak azok, a kik, minthogy systematikus sorrend lehetetlen, 

 olyant ajánlanak, a mely az asthetikának is megfelel (L. Abafi, 

 Lepkészet törtéuete 30. 1.) ^4. 



Az Ocneria dispar L. hernyója tudvalevőleg igen polyphag ; 

 az idén azonban oly növényen találtam, a melyen tudtommal mé ' 

 senki sem észlelte meg. A Budapest környékén levő kincstári erdő 

 szélén ugyanis, miután az erdő fáit és cserjéit alaposan lekopasz- 

 totta volna, az éhség arra vitte, hogy a szőlőt is megtámadja, a 

 melynek levelén rágicsálva százával találtam. Valamivel későbben 

 ugyanott tömérdek mennyiségben röpködött a hímlepke is; de fel- 

 tűnt, hogy egyik fűzfát tömegesen ostromolták. Kíváncsi voltam 

 ennél-: okát megtudni ; körülnéztem tehát a fát, de azon nőstényt 

 nem láttam, míg végre a fa törzsét alul eltakaró füvet szétválasztva, 

 ott láttam ülve frissen kelt nőstényt. íme a keresve keresett nős- 

 tény. Alig hogy hozzáférhetővé tettem, már ott is volt egy hím, 

 méh nyomban copulába bocsátkozott vele. Török Arthur. 



Harcz czinke es darázs közt. 1895. július 14-én részint 



entomologiai, részint geológiai kirándulást tettem hámmal Bujturra, 



Vajda-Hunyad környékén. Két nappal előbb nagy felhőszakadás 



lévén, igen kevés lepkét fogtam, de annál több kövesült csigát 



agylót találtam, a melyet a víz kimosott. Szedtünk is annyit, 



minduntalan pihennünk kellett. Ily pihenőnél tőlem mintegy 

 L' 1 > lépésnyire észrevettem egy tölgyfán fel és le ugrándozó 

 szénczinkét, a fa kerge körül a rovarokat kiszedegetve. Nem igen 

 ügyeltem ím, egyszerre azonban figyelmeztet fiam, nézzem azt a 



