Külnnfi'h'k 13 'J 



dig, hogy az A. panicetim az ostyába rakja petéit, az egyes ostyá- 

 kat előbb összeragasztja s álczája abban kifejlődvén az ostyával 

 táplálkozik, abba rendes alczameneteket rágva ki. A kifejlett bo- 

 garak pedig, miután a szóban forgó dobozban még elegendő táp- 

 lálék található az utódok számára, onnan el sem távoznak. Az oko- 

 zott kár épen nem jelentékeny, de nagyobb raktárban, hol elhári- 

 tása bajjal járna, mégis kellemetlen lehet az .4. paniceimi előfor- 

 dulása. Rútkovszky Károly. 



Kártékony bagolypülék irtása. Kártékony Noctuák, kivált az 

 Agrotis segttnm fogására egy kiváló német gazdasági író külön 

 e czélra szerkesztett önműködő lámpást ajánl. A petróleum- vagy 

 spiritus- izzólámpás 1"5 m. magas faalkotmányon lehetőleg szaba- 

 don áll és fényé\'el odacsalogatja a Noctuákat, melyelv a lámpás- 

 nak kissé ferdén álló négy üveg falán lecsúsznak és az alul álló 

 fa- vagy pléhdobozba esnek, a hol alkalmas módon, önműködő- 

 lég megöletnek. .A lámpás fölül kis födöit kéménynyel van ellátva. 

 Fényhatásának fokozásául lángja körül öt reflectort is lehet alkal- 

 mazni, vagy egy helyett öt lángot felállítani és mindegyiket reflec- 

 torral ellátni. Ily lámpással a szerző Dr. Frank A. B. Berlin kör- 

 n>'ékén három hónap alatt m. e. 4000 rovart fogott, melyek közt 

 volt 17'Vo igen kártékony, 31*^/o meglehetősen kártékony, 7"/o hasz- 

 nos és 45"/o indifferens. A fogott lepkék száma volt; máj. 31-től 

 jul. l-ig csak 17, jul. 4-ig 20, jul. 8 ig 13, jul. 11-ig 21,jul. 15-ig 

 II, jul 18-ig 33, jul 22-ig 7, jul. 29-ig 44, aug. 2-ig 50, aug 8-ig 

 100, aug. 12ig 79, aug 17-ig 53, aug 24-ig 84, szeptember 8-ig 

 20, azontiíl senmii (az ingadozásokat az időjárás változása okozta.) 

 A fogás ezen módjára tehát a legalkalmasabb idő július elejétől 

 augusztus végéig. Nem szükséges mondanunk, hogy ezt a 

 lámpást talán némi módositársal, ne ncsak kártékony Xoctuák fo- 

 gására is lehetne használni. A. 



A SZÖlÖmolyrÓI {Cochylis anihi^uella Hb.) és irtásáról figye- 

 lemre méltó művecske jelent meg Koch F. R^.-től (der Heu- und 

 Sauervvurm, oder der einbindige Traubenwickler und dessen Be- 

 kámpfung. Trier, 1898. 32 lap 23 ábrával), aki saját tapasztalatai, 

 alapján ismerteti a moh' életmódját, és végül annak irtásával fog- 

 lalkozik. Az első ivadékú hernyó csaknem kizárólag a fejlődő 

 szőlőgerezdet támadja meg azáltal hogy a virágokat összefonja és 

 felemészti, a bogyókat és a gerez dszárát pedig megrágja, mitől 

 a bogyók s az egész gerezd elhervad. A második ivadékú hernyó 

 csaknem egyedül a bogyókból él, és szerző szerint egy hernyó 17 

 bogyót pusztított el, kettő 26-ot, 17 pedig egész fürtöt. A meg- 

 támadott bogyó csakhamar erjedésbe jut, miközben benne eczet- 

 sav képződik, a mely a mustba kerülvén, annak értékét csökkenti ; 

 a bogyók másrésze rothadásnak indul és ha el nem szárad s le- 

 hull, szintén a mustba jut. A szőlőnek jóval több felénél pusztul- 

 hat el ily módon. Az első ivadék gubói találhatók a venyigekönyöl; 

 laza héja alatt, a szalmakötegben és alatt, a szalmaszá!ak nyitott 

 végében, a szőlőkaró réseiben, hasadékai és lyukaiban, a nyesett, 

 venyige belében, s egyesivel összecsomózott szőlőlevelekben, vala- 



