U KNØLHVALEN 



fransk Kongo omtrent ikke faar saaret hval. Hvis den hele tiden 

 nordover hadde fulgt kysten, vilde det ikke været til at undgaa 

 at man i nogen utstrækning fik hval som har merker efter fang- 

 sten ved de søndenfor liggende stationer. 



Mot slutten av august begynder saa det sydgaaende træk 

 langs de samme kyster. Hvalen er nu merkbart magrere. De 

 drægtige hunner har kastet sine unger, og dyrene er parret. 



Hvalfangstbestyrer Morten Ingebrigtsen som i sin tid be- 

 gyndte fangsten paa Vestafrika, hadde fra sin fangststation i 

 Port Alexandra paa Angola særlig god anledning til i flere 

 sæsonger at studere dette knøltræk. Han mener at knølhvalen 

 baie har unge hveit andet aar. Ungene vokser imidlertid meget 

 hurtig, og han antar dem for forplantningsdygtige efter ca. 1 aar. 



Knølhvalen er i det hele tat mer parrelysten end anden hval, 

 og de parrede knølhval later til at være gode egtefæller. 



Med hensyn til deres indbyrdes forhold er der dog en bety- 

 delig forskjel, hvad hvalfangerne forlængst har merket sig og 

 hvo. efter de derfor indretter sig. Naar man jager et knølpar, 

 søker man nemlig altid først at dræpe hunnen. Hannen forlater 

 nemlig ikke sin døde hun, men søker like hen til den og lægger 

 den mest rørende kjærlighet for dagen. Helt anderledes hvis 

 man først skyter hannen. Hunnen vil da ogsaa straks søke hen 

 til den, men kun for et øieblik. Den opdager snart at der er 

 noget ekstra iveien og styrer med stor fart bort fra det far- 

 lige sted. 



Gaar en han alene, er den meget vanskelig at komme paa 

 skud. Er den imidlertid saa uheldig at komme i nærheten av 

 en eller flere unge hunner, er det som regel ute med den. Den 

 mister nu alt som forsigtig omtanke heter og begynder en ener- 

 gisk kurtise, hvad der som regel koster den livet. 



Knølhvalen gir i det hele paa forskjellig vis indtryk av en 

 høiere intelligens end andre storhvaler. Den hører godt og op- 

 fatter snart at den er forfulgt. Lyden av fangstbaaten synes 

 at forurolige den mer end synet av den. Den synes med andre 

 ord at stole mer paa sin høresans end paa synssansen. 



Ofte gir den saaledes indtryk av at være meget sky og for- 

 sigtig, men den ansees dog som regel for at være let at fange. Der 

 er nemlig to ting som gjør den saa at si sanseløs : Det er kurtise 

 og tilstedeværelsen av føde. En knølhval som gaar i aate, synes 



