36 KNØLHVALEN 



hullerne er over vandskorpen, blaaser den. I næste øieblik fore- 

 gaar indaandingen. Herunder utvides næseaapningene, saa de 

 blir næsten elliptiske og deres omgivelser noget hævede. Agter 

 den derefter at være i længere tid under, gaar den næsten lodret 

 i dypet. Eftersom hodet gaar under blir kroppen efterhaanden 

 hævet og viser sig over våndet som en halvbue, hvori tilsidst 

 rygfinnen blir synlig. Derefter krummes bakkroppen under vån- 

 det, halefinnen rettes ut, og tilsidst sees denne et øieblik over 

 vandskorpen inden hvalen helt f ors vinder. Gaar en knølhval 

 under uten at vise halefinnen, er retningen skråa og den kom- 

 mer atter hurtig op igjen.» 



Naar knølhvalen har været længe under, blaaser den som 

 regel flere gange efter hverandre med ganske korte mellemrum, 

 hvorefter den gjerne gaar ned for et længere ophold. I alminde- 

 lighet antages den ikke at kunne være under mer end 20 a 25 

 minutter. ; - ^ 



Mens enkelte hvalfangere som allerede nævnt antar at knøl- 

 hvalen kun har unge hvert andet aar, antar andre at den som 

 regel hvert aar har unge. Til støtte herfor anfører hvalfangerne, 

 som driver fangst ved Syd-Shetland, at man der meget sjelden 

 fanger hunner av knølhval, som ikke er drægtige. Til dette maa 

 dog bemerkes at man især i tidligere aar, da bare spækket av 

 hvalen blev benyttet, ikke foretok saa nøiagtige undersøkelser — 

 og selv nutildags er undersøkelsene vistnok ikke helt alminde- 

 lige. Parringen maa i dette tilfælde ha foregaat like efter ungens 

 fødsel. 



I vore nordlige farvand har der været anstillet en del under- 

 søkelser for at faa kastet lys over knølhvalens forplantnings- 

 forhold. 



Det viser sig, at bare de større hunner — med en længde 

 av ca. 45 fot og derover — har været drægtige. Paa et og 

 samme tidspunkt har man i knølhval fundet næsten fuldbaarne 

 fostre, mens man i andre har fundet ganske smaa fostre, hvad 

 der viser at parringen maa foregaa til ikke saa litet uregelmæs- 

 sige tider. 



Der haves en række maalinger av knølfostre fra hvalfangst- 

 tiden i Finmarken. 



Et foster, undersøkt i sidste halvdel av mai, hadde 70 mm. 

 længde. I juni var længden 260 — 340 mm. I juli 210 — 600 mm. 



