ISLAND 



183 



Av sjeldnere hvalarter blev der dette aar fanget 5 spermacet- 

 hval og 2 nordkapere. 



Aaret 1905 betegnet en sterk opgang i fangstmængdene. Der 

 deltok dette aar 25 fangstbaater, idet Asgeirssons fangststation 

 ikke var i drift. A/S «Hvalen» hadde likeledes indstillet driften. 



Av de enkelte selskapers fangst dette aar kan nævnes: 



Selskap 



Ellefsens selskap 



«Victor» 



Brødr. Bull 



«Hekla» 



«Talkna» 



Antal 

 baater 



Antal hval 



351 



200 

 100 

 163 

 127 



Antal 

 fat olje 



12 000 



9100 



3 524 

 5 000 



4 360 



De her nævnte selskaper hadde saaledes en gjennemsnits- 

 fangst av 1 545 fat pr. baat, hvad der maa betegnes som et over- 

 maade gunstig resultat. 



Som sedvanlig i de senere aar var det selskapene paa øst- 

 kysten, Ellefsens og «Victor» i Mjoafjord og Br. Bull, som gjorde 

 den bedste fangst. Vestkystselskapene «Hekla» og «Talkna» fanget 

 forholdsvis mindre, dog ganske antagelig. Mens saaledes østkyst- 

 selskapene hadde 1 759 fat pr. fangstbaat, hadde vestkystselska- 

 pene kun 1 170 fat. 



Mens østkystselskapenes hovedfangst foregik langs østkysten 

 og den østlige del av sydkysten, hvorfra veien til deres respek- 

 tive stationspladser var forholdsvis kort, maatte vestkystselska- 

 pene ofte søke sin fangst paa det samme felt, hvorved de til sine 

 tider fik en enorm slæpning. En fangstbaat i et av disse selska- 

 per hadde saaledes f. eks. av 27 døgn 131/^ døgns slæpning. Naar 

 saa hertil kom de ofte ganske besværlige ishindringer oppe ved 

 Cap Nord, vil man forståa at disse selskaper arbeidet under for- 

 holdsvis vanskelige forhold. 



Samtlige islandske selskaper brukte imellem slæpebaat. Un- 

 dertiden kunde baaten være helt optat med dette arbeide, — til 

 andre tider og ved andre selskaper kunde baaten mest bli benyttet 

 som forbindelseslinje mellem stationene og de forskjellige vare- 



