266 DEN MODERNE HVALFANGST 



Endelig merke man sig den store rolle som isforholdene 

 spiller paa dette felt. Mig bekjendt er der intet fangstfelt, hvor 

 disse spiller en saa stor og avgjørende rolle. 



Alt dette tat i betragtning skulde det synes rimelig at et 

 selskap med kraftige fangstbaater og virkelig dygtige og særlig 

 med disse egne fortrolige skyttere nu atter kunde gjøre lønnende 

 fangst i de spitsbergenske kystfarvand og videre vestover — un- 

 der nogenlunde gunstige isforhold. 



Da derfor hvalfangsten i Nordhavet vaaren 1920 atter blev 

 optat, var der flere av vore mest erfarne fangstmænd som hadde 

 sin opmerksomhet henvendt paa Spitsbergen. Den gamle fangst- 

 station i Green Harbour var ikke blit nedrevet, og den kunde 

 nok ved litt paakostning atter gjøre tjeneste. Fangsten herfra 

 blev saa gjenoptat av M. A. Ingebrigtsen og hans søn Andr. 

 Ingebrigtsen. Ingen norsk hvalfanger har større erfaring fra 

 Ishavet end disse mænd, og de fangstbaater som blev anskaffet 

 for ekspeditionen, var gode og kraftige baater. 



Fangstresultatet i 1920 blev allikevel en skuffelse. Paa de 

 gamle fangstpladser var der ikke hval at se, og først da man 

 langt ut i sæsongen søkte nordover til forbi den 80de bredde- 

 grad, fik man føling med hvalen. Her paatraf man specielt 

 en stor bestand av finhval, men det var nu saa sent paa aaret 

 at fangsten- kun blev ubetydelig. Der blev ialt fanget 18 hval, 

 hvorav blev fremstillet 560 fat olje. 



Efter dette vil der muligens endnu gaa lang tid hen, før 

 nogen drister sig til atter at opta fangsten paa dette klassiske 

 felt. 



