476 VED AFRIKAS KYSTER 



stemmelser, hvad der først skedde ved en «hvallov» for de portu- 

 gisiske kolonier, promulgert 16de juli 1913. 



Allerede denne sæsong hadde imidlertid portugiserne selv 

 faat lyst til at delta i fangstbedriften. Der blev i Lissabon under 

 ledelse av J. A. Ferreira & Co. dannet «Compania de Pesca de 

 Balæna am Mossamedes». Selskapet hadde sin stationsplads ved 

 Mossamedes paa Angola og drev fangst med hvalbaaten «Ambar». 

 Fangstresultatet var dette første aar 60 hval og ca. 1 400 fat olje. 



Den store fangsttid. 



Med 1911 begyndte den store fangsttid for havstrøkene langs 

 Afrikas kyster. 



Der var nu gjort en række iagttagelser som med sikkerhet 

 fastslog, at der i aldeles aarviss forekomst gik en betydelig be- 

 stand av hval langs saavel vestkysten som østkysten av dette 

 fastland. Senere erfaringer har yderligere godtgjort dette. 



Stort set kan det fastslaaes, at disse hvalmasser kommer fra 

 de mere polare egne i syd, hvor de under den antarktiske sommer 

 har opholdt sig et eller andet sted langs sydpollandets uhyre 

 isrand og rundt om ved de øgrupper, som findes sydover mot 

 dette. Der er her i sommertiden en uhyre forekomst av hvalføde, 

 og de store masser av hval, som verdenshavenes sydlige dele rum- 

 mer, søker instinktmæssig hit for at finde den fornødne næring. 

 Der findes her hval overalt, om end selvsagt ikke i like stort 

 antal. Det er ved fordelingen av hvalens forekomst over disse 

 uhyre havvidder at temperaturforhold, strøm- og isforhold spiller 

 en saa uhyre rolle, og som første regel gjælder naturligvis her 

 at hvalen stort set optrær mest talrik der hvor den finder rike- 

 ligst føde. 



Der er helt fra Cook's bekjendte reise i 1772 — 1775 og op 

 til vore dage av talrike ekspeditioner gjort en mængde iagttagelser 

 over hvalenes forekomst i disse sydpolare egne, og en mængde 

 av det materiale disse ekspeditioner har optegnet om dette emne, 

 er senere tilrettelagt i Emile G. Racovitza's bok «Cétacés Re- 

 sultats du voyage du S. Y. Belgica en 1897 — 99». 



Det fremgaar av disse iagttagelser at hvalenes forekomst 

 over det sydlige ishav ikke er indskrænket til bestemte strøk 



