85 



saa mange som hos Pontoporia; Lipotes og Inia synes at have 

 brugt Tsenderne paa en egen Maade, snarest til en Knusning af 

 Feden, og Teenderne have derfor gjenvundet noget af deres tid- 

 ligere Styrke, ere voxede, blevne massive, med rynket Emaille, 

 men til Gjengjeld ere de blevne faerre, og de bageste i Kj^berne 

 have faaet en Form, der er alt andet end oprindelig: Kronens 

 Grund er indefter mere eller mindre knoldformet udvidet; den 

 snevre Gane er beholdt. Ansigts-Grubens Siderand er betydelig 

 mere opstaaende end hos Pontoporia, og seerlig Midten af dens 

 Bagrand, dannet af Pandebenet, er langt mere optaarnet. 



Lipotes er sikkert den oprindeligste overfor Inia i Tsendernes 

 sterre Spinkelhed; omvendt er den mindre oprindelig i at have 

 Ansigts-Gruben forholdsvis steerkt udvidet bagtil. 



Sauvodelphis (Saurocetiis, Pontoplanodes), tertiaer, argentinsk, 

 kjendt efter det meste af Hovedskallen, synes ogsaa at stamme 

 fra Pon/o/^orza- lignende Dyr, men er gaaet i en anden Retning 

 end Inia. Den har beholdt det smalle Ansigt med den snevre 

 Gane; men Taendernes Tal er indskreenket til henved 20 i hver 

 Kjaebe ; og samtidig ere Teenderne forsterrede, i hvert Fald have 

 de faaet Roden mere udbredt i Retning forfra bagtil ; sserlig gjel- 

 der det en Rgekke af de forreste Tasnder i Kjaeberne, hvis Rod 

 synes ifaerd med at tvedeles, saa at den i Tvsersnit er naesten 

 8-formet, en Form, der netop for de forreste Taenders Vedkom- 

 mende er alt andet end oprindelig. Sideranden af Ansigts-Gruben 

 er skarp og hojt rejst ivejret, endnu mere end hos Inia, og Bag- 

 randen er i Midten ikke alene optaarnet paa lignende Maade som 

 hos Inia, men ogsaa skudt Isengere tilbage. 



Platanista forer vist ogsaa sit Udspring tilbage til Pontoporia- 

 lignende Dyr. Den er i Retning af Kj£ebernes Omdannelse til fin 

 Niptang naaet videre end nogen anden af Familien. Ansigtet er 

 saa smalt, Ganen saa indsnevret, at hojre og venstre Tandrad i 

 Overkjaeben staa tset ved Siden af hinanden og endogsaa, isaer 

 bagest, hvor Taenderne ere ifeerd med at vantrives, kunne vaere 

 skudte ind i hinanden, og noget tilsvarende gjelder i Underkjeeben; 

 Taendernes Tal er henved 30 i hver Kjaebe; adskillige Teender 

 forrest i hver Kjasbe have faaet hoj spids Krone og sammentrykt 

 forsterret Rod. Yderranden af Ansigts-Gruben er voxet hojt ivejret, 

 hejere end hos nogen anden, sserlig den Del af den, der leber 



