105 



Anmaerkninger. 



*) S. 59. Naervasrende Afhandling om Hvaler er Fortsaettelse af den Raskke 

 Afhandlinger om de andre Pattedyr-Ordener, der ere fremkomne i E Museo 

 Lundii, Bd. I— III, 1887—1915, og i Vidensk. Medd. Naturhist. Foren., Bd. 

 68, 1917. En Del af de Synsmaader, der her ere fremsatte, er allerede tid- 

 ligere meddelt, i Vidensk. Medd. Naturhist. Foren. for 1882, p. 29-31, 40 og 

 53—55; ibd. for 1909, p. 5—9; Meddelelser om Gronland, 21de Hefte, 1902, 

 p. 364— 368; Danmarks Fauna, Pattedyr, 1908, p. 9-10, 200-209. 



") S. 59. Om Hvalernes Oprindelse har der tidligere vaeret fremsat meget 

 forskjellige Meninger. Brandt's og andres Forestillinger om Hvalerne som 

 de laveste, mest krybdyrlignende Pattedyr deles neppe mere af nogen. Lige- 

 iedes er den gamle Forestiliing om deres Slsegtskab med Sokoer forlaengst 

 lagt tilside. Flower's i sin Tid fremsatte Mening om Hvalernes Afstamning 

 fra Saeler, en Mening han delte med andre, er modsagt af W i n ge (Vidensk. 

 Medd., 1882, p. 53—55) og naermest forladt af Flower selv og ikke optagen 

 af andre, undtagen paa en Maade af D'A rcy Thompson. D' A rcy Thomp- 

 son's Mening (On the systematic position of Zeuglodon, Studies from the 

 Museum of Zoology in University College, Dundee, IX, 1890, p. 1—8, med 

 BillederX at Zeuglodonterne, i Virkeligheden de oprindeligste Hvaler, ikke 

 ere Hvaler, men naer knyttede til Saeler, er tilbagevist af Lydekker (^Pro- 

 ceed. Zool. Soc. London, 1892, p. 560— 56n og af Dames ^Uber Zeuglo- 

 donten aus Aegypten etc., Palseontol. Abhandl. herausgeg. von Dames u. 

 Kayser, Bd. V, Heft 5, 1894, Afsnit p. 204—210). Flower's Tanker om 

 Hvalernes Slsegtskab med egenlige Hovdyr, andre end Sokoer, have ogsaa 

 vist sig urigtige. Den der udforiigst, i tidligere Tid, har droftet Sp0rgsmaalet, 

 er Max Weber, i hans Bog: Studien iiber Saugethiere, ein Beitrag zur 

 Frage nach dem Ursprung der Cetaceen, 1886, der indeholder Oversigt over 

 tidligere Arbejder om Emnet; hans egen Opfattelse af Hvalernes Historie 

 var dengang, „dass sie einem generalisirten Saugeihiertypus im mesozoischem 

 Zeitalter entstammen, der zwischen Carnivora und Ungulata mitten inne steht, 

 wohl aber nahere Beziehungen zu Carnivora haite« (1. c, p. 241). I sit Vasrk 

 Die Saugetiere, 1904 (p. 581), fremsaetter Max Weber den Tanke, at "pri- 

 mitive Condylarthrer* maaske snarest ere Hvalernes Stamformer. 



Fast Grund fik man egenlig ferst ved Opdagelsen af Protocetus atavus, 

 skildret af Fraas (Neue Zeuglodonten aus dem unteren Mitteleocan von 

 Mokattam bei Cairo, Geologische und Paiasontol. Abhandl., herausgeg. von 

 Koken, Bd. X, Heft 3, 19041 At Protocetus stammede fra Hyasnodontider og 

 selv var en Stamform for Zeuglodonter, derom kunde ingen Tvivl vaere. 

 Masrkeligt nok mente Fraas, at Hvalernes Oprindelse ikke dermed var 

 klaret; han regnede baade Protocetus og med den de andre Zeuglodonter for 

 en Sidegren fra Rovdyrene, der ikke forte i Retning af de egenlige Hvaler. 

 Der synes ellers nu at vaere Enighed om, at Protocetus, Prozeuglodon o. s. v. 

 ere nogle af de Isenge s0gte Stamformer for Hvaler; trods al Forskjel fra de 

 hojeresfaaende Hvaler er der en Maengde Ligheder med dem, som det vilde 



