127 



Halerne udvendig, jeg har ikke gjennemskaaret dem); men jeg har ikke 

 kunnet overbevise mig om Skjsevheder i Halen, der ikke syntes at finde 

 deres Forklaring i kunstigt Tryk. Jeg har ogsaa set adskillige voxne nylig 

 dede Hvaler, baade Bardehvaler og Tandhvaler af forskjellige Slags; vel har 

 jeg ikke udtrykkelig set paa dem i den Hensigt at opdage Skjaevheder i 

 Halen; men jeg mindes ikke det mindste i den Retning; paa de ikke faa 

 foreliggende fotografiske Billeder af Hvaler synes der heller ikke at vaere 

 noget at opdage. At virkelig Skjaevhed i Halen kan findes, syhes at godt- 

 gjores af Kiikenthal's Billed af en afskaaren Hale af Balcenoptera, der 

 viser Halefinnens Flige stillede skjsevt i Forhold til Halehvirvlerne; men det 

 maa vist vasre en Undtagelse. — Selv om det skulde vgere sandt, at Hvaler- 

 nes Halefinne oftest staar skjaevt, var der vel ikke deri nogen Hindring for, 

 at Hvalerne kunde svomme fremad i lige Linie, hvis de vilde. At i hvert 

 Paid Halens Skjaevhed, hvis den findes som af Kii ken thai fremstillet, ikke 

 nedvendig medforer Hovedskallens Skjaevhed, godtgjeres af Bardehvalerne, 

 hvis Hale skal vaere skjsev, men hvis Hovedskal er uden Skjaevhed, trods 

 Kiikenthal's Ord om det modsatte. Og at Ansigtets Skjaevhed ikke er 

 afhaengig af Halens Skjaevhed, godtgjores af Delphinapterus, hvis Hale, ogsaa 

 efter Kiikenthals Oplysning, ikke er skjaev, men hvis Hovedskal ud- 

 masrker sig ved h0j Grad af Skjaevhed. — Skulde Vandets Tryk virke staerkest 

 paa Hovedets venstre Side, vilde det, trods Kiikenthal's Fors0g paa 

 Forklaring, ikke vaere let at forstaa, hvorfor Knoglerne i Hovedskallens ven- 

 stre Side ere smalle, medens de i den hejre Side ere brede, og heller ikke 

 hvorfor N^segangen er trykket over mod venstre Side, en Sag, som K ii k e n- 

 thal ikke soger at begrunde. — Af Kii ken thal's Forklaringer bliver neppe 

 noget tilbage undtagen Erkjendelsen af, at det er Vandets Tryk, der er Skyld 

 i Hovedskallens Skjaevhed hos Tandhvalerne. Hvorfor Vandet trykker skjaevt, 

 er endnu uvist; men Grunden kan neppe v-ere nogen anden end en Vane 

 i Hovedets Foring; Hovedet maa vist holdes lidt skjasvt, selv naar Hvalen 

 svommer lige fremad ; og Trykket maa vaere storst paa Hovedets hojre Side. 



"^) S. 82. Om Sqvalodontidce isaer : 



Grate ioup; Description d'un fragment de machoire fossile, d'un genre 

 nouveau de reptile (Sauriem, de taille gigantesque, voisin d'lguanodon, 

 trouve dans le gres marin, a Leognan, pres Bordeaux, 1840, p. 1 — 8, pi. 

 Saertryk af Actes de I'Acad. des sciences, belles lettres et arts de Bor- 

 deaux, II. Sqvalodon. 



H.V.Meyer: Arionius servatus, ein Meersaugethier der Molasse ; Palaeonto- 

 graphica, Bd. 6, 1856, p. 31—43, pi. VI. Sqvalodon. 



J our dan: Descr. de restes fossiles de deux grands Mam miferes constituant 

 le genre Rhizoprion et le genre Dinocyon ; Annales des Sciences Natu- 

 relles, 4. ser., Zoologie, tome XVI, 1861, Afsnit p. 369 372, pi. 10. 

 Rhizoprion, o: Sqvalodon. 



Van Beneden: Recherches sur les Squalodons ; Mem. Acad. Roy. Belgique, 

 tome XXXV, 1865, p. 1-85, pi. 1- IV, med Billeder af Overkjaebe af 

 S. antverpiensis ,og af Hovedskal af S. ehrlichii, o: Patriocetus). 



