PriuhibriLni. 



Om hulvudets mliAlkning inom munöppnin- 

 gen hos en Ephy<li'iii uncleisökes, sa upptäckes 

 på främre delen af sugrörets (underläppens) stam 

 (stipes), af h vilken urkolkningen bildas, en vid 

 stannnens liinnbetäckniug fästad lodrätt, hornak- 

 tie skifva, som sträcker si» ruudt omkrin" ur- 

 hfdkningen till ganska ringa afslånd fiån liufvu- 

 dets yttre betäckning, af b vilkens brädd mun- 

 öppningen bildas. Denna skifva utgör en särskilt 

 kant omkring den urbålkning, i b vilken sugröret 

 infälles, då det är i bvila. Hos de större arterna 

 med betj^dligt vidgad niunöj)pning, t. ex. hos 

 EjjJi. riparia Fam.., Notiph. caiulata Fat.t,,, Not. 

 ciiierea Fai.l., kan denna skifva med lätthet ur- 

 skiljas, då sugröret är ned fäldt; och hos flen grupp 

 af Ephydra, som representeras af Eph. Mjidla 

 Fait.., Eph. coarctata Fall. och Epk. furcata 

 Zett. (^1 Gruppen Parydra i efterföljande grupp- 

 fördelning), framskjuter den normalt nedom bräd- 

 den af ejjistoma kring hela dess omkiets, ehuru 

 betydelsen af denna under epistoma framskjutande 

 kant, hvaraf djuiens fysionomi erhåller ett helt 

 eget utseende, aldrig blifvit föremål för närmare 

 undersökning. Figmen 3 föreställer sugröret (un- 

 derläppen) [il) och nedre delen af dess stam (^), 

 hos Epliydra aiirata (E. riparia b. Fall.). Ur- 

 hålkningen {(.V) på stammens mot iiiunöppningcu 

 \ända sida, omgifves af den hornaktiga skifvan 

 (Cj c, c)i inom hvilken sugröret hvilar, då det 

 är infäldt. Figuren i visar denna hornaktiga 

 skifvas tunglikt framskjutande spets (c) uppöf- 

 ver palperna hos Oclitera^^)^ och Fig. ii dess i 



*) Såsom ett exempel af den trohet, hvcumed Prof. 

 FallÉiN tecknade naturföremålen, må anniaikas, alt 



