415 



gynder at i;ia Materiale til at opfatte i sit rutte Lys og Sammenhæng, i sine Udbrednlngs- 

 love o. s. V. Men dette maa dog i endnu højere Grad siges om den abyssale Fauna, til 

 hvis Undersøgelse dur først i den allersidste Tid er gjort en Slags Begyndelse. Vel har 

 man længe kjendt et ikke ringe Antal af Former, som i videre Forstand kunne regnes lil 

 denne Fauna, og der er, navnlig fra Middelhavet og Madera, til Dels ogsaa fra Portugal, 

 Kuba, Norge og Grønland kommet mange værdifulde Bidrag — dels mere tilfældigt, dels af 

 den Grund, at der paa flere af disse Steder drives Fiskeri paa meget anselige Dybder; men 

 det fremgaar dog tydeligt allerede af det lidet, der hidtil er kommet for Dagen af »Chal- 

 lenger»-Expeditionens iehthyologiske Udbytte, at Kundskaben om Havdybets Fiskeliv endnu 

 er i sin Begyndelse. Den vil forhaabentlig faa et større Opsving , naar man lærer at 

 anstille et virkeligt Fiskeri i zoologiske Øjemed paa de store Havdybder, som man liidtil 

 kun har bearbejdet med Skrabe, «Svaberter» og Bundslæbevaad. Et af de Midler, som 

 ikke sjælden er bleven anvendt med Held af søfarende Naturforskere , er Undersogelsen af 

 større Ilovflskes Maver, l'aa denne Maade er vort Museum f. Ex. kommet i Besiddelse af de 

 to sjældne Berycider, som jeg ved en anden Lejlighed har omtalt, saa vel som af flere af de 

 i det følgende omtalte sjældnere Fiskeformer eller Udviklingstrin. Og endelig kan, som 

 allerede antydet, selve Slæbenettet i Overfladen samle Bidrag ikke alene til den pelagiske, 

 men ogsaa til den abyssale Fauna, ved at fange Udviklingsformerne af Dybets Beboere. 

 Man vil da stundom faa Bekræftelse paa, at der ogsaa er en vis Sammenhæng mellem den 

 abyssale og den arktiske Fauna; Ligheden mellem de begge Steder raadende Temperatur- 

 forhold afgiver her Tilknytningspunktet. Jeg behøver kun at erindre om det formentlige 

 Fund af Unger af Himantolophus lieinhardti i pelagiske Fiskes Maver, i det varme Havbælte. 

 At forholdsvis saa mange Dybbavsformer ere kjendte fra det høje Norden, kunde vel til Dels 

 have sin Grund i, at det kolde Vandlag her naar op til Overfladen. 



Det har ikke været min Hensigt med disse korte Antydninger at ville enten fremføre 

 noget nyt eller at yde et Bidrag til Drøftelsen af Havets endnu saa lidet kjendte zoogeo- 

 grafiske Forhold, men kun at begrunde det Haab, at de efterfølgende Meddelelser her 

 kunde fortjene en Plads trods deres sporadiske og noget fragmentariske Karakter, som 

 Bidrag til Kundskab om Sider af Ichthyologien og af Livet i Havet, der til en vis Grad 

 "Staa paa Dagsordenen«, selv om disse smaa Bidrag ikke strax give et positivt Udbytte i 

 den fulde Erkjendelse af almengyldige Regler for Formforandringen under Udviklingen, som 

 selvfølgelig ville aabenbare sig, eflerhaauden som Erfaringerne og Iagttagelserne ophobe 

 sig. Jeg bør dog endnu tilføje den Bemærkning, at ingenlunde alle i det følgende om- 

 talte Fiskeformer ere rent ud pelagiske; hvor Studiernes Traad førte det med sig, at en eUer 

 anden Slægt blev trukket ind under Betragtningen, er det sket, uden Hensyn til, om den 

 snarere tilhører den littorale end den pelagiske Fauna. Men Grænsen er, som sagt, 

 paa mange Punkter meget ubestemt. Desuden vil man her finde forskjellige deskriptive 

 eller kritiske Bidrag og Bemærkninger, som kunde været udeladte, uden at Afhandlingens 



