13 421 



iilvivlsomt er underkastet under Alderens Indflydelse. De kunne maaske sælte os i Stand 

 til paa Forhaand at danne os en IMening om de Forandringer, som de uudergaa paa endnu 

 yngre Alderstrin. 



iMan bemærker da for det første, at Hovedets Længde, maalt fra Indsnittet i 

 Snudespidsen til Enden af Nakke- eller Skulderpiggen, i det hele aftager med Alderen, i 

 Forhold til Totallængden; den indeholder hos større Exemplarer (230-380 Mm.) ikke fuldt 

 3 (2,9, sjældnere 2,8 eller 2,7) Gange i Totallængden (Haleflnnen medregnet), hos yngre 

 (230—150 Mm.) kun fra 2,8 til 2,6 Gang. Hos endnu yngre (fra c. 80 til c. 50 Mm.) 

 synker dette Forhold gradevis fra 2,6 hos de større til 2,2 hos den mindste foreliggende 

 Dactylopterus volitans, der er 47 Mm. lang. Altsaa : jo yngre, desto mere storhovedet i 

 det hele. 



Forgjællelaagspiggene ere hos udvoxne Flyve-Ulke altid kortere og i Regelen 

 meget kortere end Skulderpiggene; de naa i Almindelighed ikke længere tilbage end til 

 Bagranden af Brystfinnens Fæste ; dog træffer man undertiden temmelig udvoxne Exemplarer, 

 hvor de ere noget længere. Sammenligner man Længden af Forgjællelaagspiggen med 

 Hovedets — maalt som ovenfor til Enden af Skulderpiggene — , indeholdes kun hos vort 

 allerstorste Exemplar den nævnte Pigs Længde lidt over 3 (3,2) Gange i Hovedets; hos andre 

 store Individer (270—351) .Mm.) er Forholdet i Almindelighed som 1 : 2,9, hos et enkelt med 

 ualmindelig lang Forgjællelaagspig dog som 1:2,5 Hos yngre Exemplarer (fra c. 150 til 

 c. 270 Mm.) kan man vel ogsaa træffe Forhold som 1:2,7 eller 1:2,8, men hyppigere som 

 1:2,6, 1:2,5, 1:2,3, 1:2,2 eller endog 1:2,1. Med andre Ord: hos yngre Flyve-Ulke paa 

 150—200 Mm. s Længde er Forgjællelaagspiggen oftest næsten halv saa lang som hele 

 Hovedet til Spidsen af Skulderpiggene. Gaa vi ned til endnu yngre, træffes Forhold som 

 fra 1:2,3 til 1:1,9, uden at der dog er nogen aldeles bestemt Forbindelse mellem 

 Individets aftagende Størrelse og Forgjællelaagspiggens tiltagende Længde; men denne Pig 

 naar her altid mindst lige saa langt tilbage som Skulderpiggen, altsaa betydeligt ud over 

 Brystfinnernes Fæste; men ikke sjælden er den hos disse yngste Bacti/lopterus-Viigei- end- 

 ogsaa lidt længere end Skulderdolkene, hvilket saaledes endnu er Tilfældet med en ung 

 Flyve-Ulk paa 82 Mm. s Længde. 



Det er næsten overflødigt at bemærke, at Øjnene ere større, saa vel i Forhold til 

 Hovedets Længde som til Pandens Brede, jo yngre Dactyloptererne ere, oa at Snuden, 

 der hos de yngste er ganske kort afsnuppet, efterhaanden bliver noget længere, saa at det 

 hos Ungerne næsten lodrette Profil med Alderen bliver mere skraat. Pandens Hulhed 

 tillager ligeledes med Alderen, men er saa at sige aldeles forsvunden hos den alleryngste ») 

 (som ovenfor omtalt, 47 Mm. lange) Dactylopterus. Man vil ligeledes finde Hoved knog- 

 lernes Skulptur forholdsvis meget grov hos de yngste, meget fin hos de gamle. Der 

 er hos de yngste fine Takker langs alle tre Bande af Skulderpiggene saa vel som langs 

 med Forgjællelaagspiggenes øvre og nedre Kant; og disses ydre Rand har c. 13 eller flere 

 stærke, fortil rettede Tænder eller Takker, som hos de ældre ere meget mindre kjendcligc 



.Som saailnn bclragle vi den licv ondnii forclabig, og se altsaa imllil videre Imil fra, at Ccpliala- 

 cantlicrrifi uden al Tvivl repvaesenlere et endnu yngre Trin. 



