45 453 



de foniiidi-d sig med Alderen; heller ikke af Galfirineslraalernes Antal, der er en Del sinrre, 

 end jeg har fundet det hos nogen anden 'l'richiur (hojst 110) og derfor rimeligvis under- 

 gaar en Keduklion under Udviklingen. Sideliniens Lnb minder vistnok mest om T. mulkiis; 

 men den høje Nakke, som ndmærker denne Art, lindes ikke, og Ilyglinnen ndspringer i 

 længere Afstand fra Ojel end hos denne. Jeg tror derfor snarere, at den tilhører Tr. 

 haumela eller en anden af de indiske TrichinrerM, der som voxne mangle ethvert Spor til 

 IJugfinner, og jeg er tilbøjelig til at tro, at IJnglhinepigstraaler som de beskrevne ville findes 

 hos alle spæde Triehiurer. Dette maa imidlertid henvises til Fremtidens Afgjørelse. 



') Over Arierne af denne Slægt syucs der endnu at svæve en vis Usikkerhed med Hensyn til deres 

 Anlal og Begrænsning. Efter min Mening er en IJednktion nodvendig, men jeg er uvis om, livur 

 vidt den skal gaa. Tr. muticus har hidtil ikke været kjendt Ira Allanterhavel; Kapl. Hyg om har 

 imidlertid i ISGO bragt os et Excmplar fra Havanna (376 Mm.), som kun ved en lidt mindre smækker 

 Legemsform er forskjellig fra 3 Exemplarer fra Trankebar, hjemfarte med •Galathca'.-Expeditionen. 

 Som betegnende for denne An kan anfores I) de skælformede Bugflnne-liudimenter, hvis Afstand 

 fra Brystfinnerne er lidt storre end disses fra Ojet; 2) den kjølede Pande og høje Nakke, samt liyg- 

 linnens lidspring nærmere ved Øjet end ved Gjællespaltens ovre Ende. 3) Sidelinien sænker sig 

 mindre brat og lober mindre lavt end hos Tr. lepturns og haumela, naar forst Kropsidens Midte 

 under den 13de Rygfinestraale. 4) Legemets Hojde er omtrent '/le af Totallængden, hos de indiske 

 (335 — 50 Mm.) Irli i l:14'/a, Hovedets Længde '/s eller nær derved; Øjets Tværmaal er næsten 

 det halve af Snudens Længde (1:2,1), knap '/» af hele Hovedets {l:6,i å 6,6) og slørre end Pandens 

 Brede; Snuden er paa det nærmeste Va af Hovedets Længde. Denne Art har G i 11 anset det for 

 fornodenl at udskille generisk fra de egentlige Triehiurer (Xepterns Art.) under Navnet iupfeocor/ram- 

 mns, hvilket rigtignok synes at være en mindre nodvendig Berigelse af Nomenklaturen (Proc. Ae. nat. 

 se. Phil, 1SG2, p. 126; 1863, p. 226). 



Hos vore andre atlantiske Triehiurer {T. lepturus L.) er Legemets Hojde hos de storre 

 (SiD — 630 Mm.) c. '/is, hos de mindre, all efter Alder og Storrelse, '/is— '22 af Tolallængden, 

 Hovedets Længde '/? eller '/», sjælden Vu af samme; Snudens Længde er ogsaa her paa det 

 nærmeste Vs af Hovedets Længde (1: 2,8 i 3,l); Øjet indeholdes hos de største 2'/3 Gang i Snudens 

 og 7 G. i Hovedets Længde, hos de mindre 2 Gange eller knap det (1:1,8) i Snudens Længde, 

 5,3— G G. i hele Hovedels; hos de slorre er det omtrent lig med lireden af den flade Pande, hos de 

 mindre derimod altid slorre end denne. Sidelinien sænker sig stærkt i Begyndelsen og ligger i sil 

 ovrige Lob nær ved Buglinien; den naar Sidens .Midte under den 9de — 10de Ryglinnestraale. 

 Vore andre ostindiske Triehiurer har jeg kun kunnet henføre til én Art {Tr. haumela Forsk.), og 

 del stiller sig endda tvivlsomt for mig, om denne er forskjellig som Art fra Tr. leptunis. Sammen- 

 lignes Maalforholdene, vil man finde, at hos de slørre (640 — 790 Mm.) er Højden ''13 eller '/h af 

 Tolallængden, hos de mindre ^'31 eller ' ig, gjennemgaaende allsaa større end hos T. lepturus; 

 Hovedets Længde forholder sig til Totallængden hos de slørre som 1:6 ii 6,-i, hos de mindre som 

 1:7,1 å 7,8; Snudens Længde er ogsaa her saa nær som muligt '/s af Hovedets Længde; Øjets 

 Tværmaal er hos de storre c. Vs (1:2,5 i 2,2), hos de mindre omtrent det halve (1:2,1 a 1,9). af 

 Snudens Længde, forholder sig = I : 7,7 å 5,s til hele Hovedels Længde; hos store Exemplarer kan 

 det være ubclydeligt mindre end Breden af den Hade Pande, men i licgelen er det noget slorre 

 end denne. Nakken og Sidelinien o. s. v. som hos T. lepturus. 



Det vil heraf ses, at man (-Histoire naturelle des Poissons«, VIII, p. 240 elc.) i al Fald har 

 angivet Forskjellighcderne i Proportionerne mellem T. lepturus, haumela og savala altfor absolut, 

 vistnok fordi man har holdt sig lil for faa Exemplarer. 1 Uyg- og Gatfinnens Straaletal har jeg 

 ingen væsentlig eller kunslant Forskjel kunnet finde mellem de 3 undersogte Arier. Er Guvier's 



