466 58 



fang end hos lige store Exemplarer af Tli. thunnina, og at jeg hos det foreliggende Exemplar 

 finder 16 Rygplgstraaler i Stedet for 15. Hos Tli. ilmnnina finder jeg ligeledes 15 eller IG 

 Rygpigstraaler; ifølge Steindachner kan Antallet af Smaaflnner bagved Gatflnnen synke 

 til VF. Mit Materiale af denne Art bestaar i et HVa Tomme langt Exemplar (rimehgvis 

 fra Middelhavet) og et næsten to Fod langt, som i Oktober Maaned 1878 blev fanget ved 

 Humlebæk i Øresundet i Bundgarn, samt et Skelet, rigelig to Fod langt, fra St. Thomas. 

 For at danne mig en bestemtere Mening om de Forandringer — for saa vidt disse 

 lade sig bedømme af et saa indskrænket Materiale — der muligvis ledsage en Tilvæxl 

 i Størrelse som den fra det mindre til det større af vore to Spiritus -Exemplarer, 

 har jeg foretaget de nedenfor anførte Maalinger'). Det fremgaar heraf, at Legemets 

 Højde hos det større Individ [Å] er større end Hovedets Længde, hos det mindre [B] 

 mindre end denne, som hos dem begge er en Fjerdedel (eller meget nær denne) af Total- 

 længden (til Halefinnens Bugt). Højden af første Rygfinne er hos det yngre lig 

 Hovedets halve Længde, hos det ældre større end denne, voxer altså a relativt; anden 

 Rygfinne og Gatfinnen voxe ligeledes, om end ikke meget stærkt; forst nævnte har hos B 

 ikke (som hos A) Halvdelen af første Rygfinnes Højde; Gatfinnen er hos begge lidt 

 højere, i samme Forhold. Brystfinnens Længde er i begge Tilfælde knap en Syvendedel 

 (l:7,.3) af Totallængden; den naar omtrent til 9de Rygpigstraale. Øjet er naturhgvis relativt 



fuldkommen V-formigt, meget dybt og begrænset af mere regelmæssige lige Rande end de andre, 

 naaede til under første Rygpigstraale; Skælpanserets nedre Parti dannede en ligebenet Trekant, der 

 ikke naaede fuldt saa langt tilbage som Sidepartiet og omsluttede et trekantet Indtryk, hvori Bug- 

 finnerne passede ned. For øvrigt var Legemet aldeles glat, uden Skæl; kun langs 

 Randene af Skælpansret fandtes ganske smaa Skæleer, saa at sige Disniembralioner af Panseret. 

 Halerodens Kam var gjennemskinnende, klar, hvidlig, 2" bred, 3'" høj; fortil lob en tynd For- 

 længelse af den langs Sidelinien og bedækkede denne, og ved dens bageste Ende fandtes 2 smaa 

 Kamme, c 5'" lange. Hajryggen var meget dyb mørk staalblaa, hvilken Farve lidt ned ad Siden 

 opløstes af en meget lysere blaa, begge med rødlige og grønlige Skjær i visse Belysninger; Bugen 

 var sølvfarvet med 5 sortagtige Længdestriber, der borte op pludselig, ligesom de vare afskaarne, 

 hvor de stodte op til Panseret, de 3 til dettes Sideflig, de 2 til Bugpartiet. 1 den dybe mørke 

 Stribe bagved 2den Rygfinne fandtes paa hver Side 5 rundagtige Pletter af en levende lys ultramarin 

 Farve, dog kun saa længe Fisken var levende eller frisk. Øjets Iris solvfarvet med blaalige Pletter 

 og dyb indigofarvet PupiUe. De øvre Smaafinner vare sortagtige med en smal sølvhvid Bræmme 

 paa deres øvre Rand, de nedre sølvfarvede ligesom Gat-, Bryst- og BugDnnen, Halefinnen graablaa, 

 Rygfinnerne niørkgraalige, Rygpigstraalerne sølvfarvede o. s. v. — Fiskens Kjod var haardt og tørt, 

 men dets Nydelse havde ingen ubehagelige Folger, saaledes som flere Rejsende (Forster, Lesson) 

 have bemærket det om Th. felamys. — Pelamys chilensis er en paa Callaos Fisketorv almindelig 

 Fisk, der sædvanlig spises, men ikke er synderlig agtet. (Uddrag af Prof. R.s Manuskript.) 



A. B. 



Længde til Halefinnens Bugt 620 Mm. 



Største Højde IfiO — 



Hovedets Længde 155 — 



Øjets Tværmaal 20 — 



Første Rygfinnes Højde ... 83 — 



3S0 Mm. Anden Rygfinnes Højde . 



90 — Gatfinnens Højde 43 — 



96 — Brystfinnernes Længde . . 



15 — Bugfinnernes Længde . . . 



48 — Mellem Halefinnespldserne 



