492 84 



i rysioguoini og Karaklurer man iagttager hos tleiiiie i øvrigt lidet vurialjle Fonii ved al 

 sammenholde ældre og yngre, men dog mindst iialvvoxne Exumplarer med hinanden. 



Ifølge Cuvier^) er Brama Rajii (cmeget almindelig i Middelhavet, i det mindste 

 paa visse Kyster«; han havde selv i November 1809 set den i stor Mængde paa Torvel i 

 Genua. Ffolge His so opholder den sig i Smaaflokke paa de store Dybder, hvor man 

 fanger den hele Aarel igjennem "ii la palangre«. Lunel'-i betragter den ligeledes som 

 "ejendommelig for Middelhavet, hvor den er almindelig ved visse Kyster«, men tilføjer, 

 at den er meget sjælden ved andre af Middelhavets Kyster (f. Ex. Languedoc), hvilkel vistnok 

 meget rigtigt forklares at have sin Grund i Havets større eller mindre Dybde paa de for- 

 skjellige Steder; den naar i Middelhavel en Størrelse af '/lo til ^na af en Meter og en 

 Vægt af 10 — 12 l'uiul; den er her Standfisk, og den fanges hele Aaret paa en Dybde, der 

 varierer fra iOO— 500 til 900 Metre (allsaa fra e. 200 til over 450 Favne). Den Omstæn- 

 dighed, at naar «Llavbrasenen» tilfældigvis langes paa ringere Dybde eller strander ved 

 Kyslen i eller udenfor Middelhavet, finder dette i Regelen Sted paa den Tid af Aarel, da 

 den er stærkest plaget af Indvoldsorme, har indgivet Lune I den Formodning, at det er de 

 den af disse Snyltere tilføjede Lidelser, som drive den ud af dens rette Hjem ; Forklaringen 

 turde dog være at soge andel Steds. (At de Fiske, der bebo sydligere Have eller slørre 

 Dybder og derfor kun ere tilfældige Gæster ved vore Kysler, f. Ex. Sehastes, Bravui, Tra- 

 chi/pierus , Corj/phænokies , Squatina , Mola, Malacocephalus o. s. v., fortrinsvis indsendes til 

 Museet umiddelbart efter For- og Efleraarsstormcne , derom har jeg i Aarenes Løb havt 

 Lejlighed til at gjøre adskillige Erfaringer). Ogsaa Stciudachner^) bekræfter Uavbrasenens 

 Hyppighed i visse Strøg af Middelhavet; han saa den hyppig paa Fisketorvene i Genua og 

 Barcelona i Juni og Juli, men kun i ringe Mængde i Malaga, Valeneia, Cadiz, Lissabon og 

 TenerilTa. I Adriaterhavet er den dog sjælden, ifølge Stossich*). Efter Cuvier's Mening 

 skulde det kun være tilfældigt, at den var truffet udenfor Middelhavet; den Gang havde 

 man nemlig kun Kundskab om tre eller lire ved Englands og Frankrigs Kyster fangede 

 eller hgefrem strandede Individer; den ^^ln 1681 drev et Exemplar op ved Mundingen 

 af Tees-Floden, paa Grænsen af Durham og Yorkshire (afbildet af Ray i Willoughbys 

 lehlhyologi); i Novbr. 1806 blev el andet fanget i Swansea Bay, el tredje omtales 

 som fanget ved Kysten af Cornwales; et fjerde ved ('>aen (1828)^). ]\n véd man. 



') Hist. natur. d. poissons VIII, p. 292. 



^) Uévisiuii du genre Caslaguole (Brama) et déscription d'uiie cspéce uouvelle, Brama Saiissurii (Mern. 



d. I. Soc. d. pliys. et d'liist. nat. de Geneve, XVIII, ISti6) p. 176. 

 ^) Iclithycdogisehe Rcisc nacli Spanien u. Purtugal il. c), 5tc Forts. S. 24 — 25. 

 ») Boll. .Soc. Adr. Trieste, V, p. 45. 

 ^) Hisl. natur. d. Poissons I. c. 



