177 585 



har endvidere faael den i Slæbenettet mellem Montevideo og Magelliaes-Slrædct («Trans. Linn. 

 Soc.», XXVII, p. 471), og 1 det selvsamme Oælte fiskede Reinhardt, paa «Galatheas" 

 Rejse, 6 Dage efter Afrejsen fra Montevideo, paa 30° 3' S. Br. og 48° V. L. nogle 8 — 9 Mm. 

 lange Unger af denne Art. Andre ere fiskede paa samme Waade af Andrea og Thomsen, 

 men i et nordligere Bælte, fra 32° N. Br. til 36°40N. Br. og fra 18°V. L. til 30° 47' V. L., 

 altsaa Vest for de kanariske Øer. Den største af disse Unger er 31 Mm. lang. Jeg vilde 

 maaske været i nogen Tvivl om, til hvilken Art jeg skulde henføre disse Unger (der i ovrigl 

 stemme særdeles vel, i de fleste Punkter, med C. brevispinis Kn. Sleind., 22 Mm. lang, fra 

 Samoa-Øerne), hvis ikke afdøde Kapt. Suenson i sin Tid havde hjemført til Museet et 

 85 Mm. langt (altsaa for saa vidt udvoxet) ') Exemplar af C. gracilis. Findestedet var ikke 

 opgivet, men jeg antager, at det er taget ved Madera. 



Pallas's C. velitaris (»Spicil. Zool.«, VIII, p. 36—38, pi. IV, fig. 8), hvad enten 

 den nu virkelig var fra Ambojna eller ikke, er uden Tvivl et ikke fuldvoxent (2" 5'") 

 Exemplar af denne, som det synes næsten kosmopolitiske'-') eller til en vis Grad pelagiske 

 Art. Afbildningen er ikke god, men gjengiver dog ret godt det habituelle hos vor 31 Mm. 

 lange Unge; Antallet af Gatflnnens Straaler er vistnok angivet for højt. Jeg finder D: 4.10, 

 A: 19 hos det Suenson'ske Exemplar; hos dette indeholdes Hovedets Længde 2,7 Gang i 

 Totallængden og er omtrent '■^U af Afstanden fra Gjællelaaget til Halefinnen; Legemets 

 Højde er ikke fuldt Vs af denne , anden Rygpigstraales V4 ; denne Straale har kun faa og 

 utydelige Takker og naar med sin Spidse ikke tilbage til anden Rygfinnes Begyndelse. Den 

 ovenfor omtalte storste Unge af de foreliggende (31 Mm.), er mere kortsnudet, mere kort 

 og sammentrængt i sin Legemsbygning; smuk sølvblank med mørk, graabrunRyg; Hovedets 

 Længde indeholdes 2,0 Gang i Totallængden og er ^k af Afstanden /ra Gjællelaaget til 

 Halefinnen; Legemets Ilojde er -3 af denne; anden Rygpigstraales Længde Vs; denne Pig 

 er udstyret med flere meget tydelige Takker paa hver Side og naar med sin Spidse ud over 

 Begyndelsen af anden Rygfinne^). Den lille Fisk gjor et mere ru eller loddent Indtryk end 

 den større, fordi den Ribbe, hvormed hvert enkelt Skæl er udstyret, hæver sig tydeligere 

 frem i en skarp Spids*). Særligt lægges Mærke til en tredobbelt Række af større Takker 

 langs med Bugen, mellem Gjællespalten og Gatfinnen, paa Skjoldene samme Steds, endende 

 med en uparret Torn lidt foran Gattet '^j, hvilken Torn i øvrigt er kjendelig endnu hos den 

 næsten udvoxne Fisk; fremdeles til Takkerne paa en vandret Linie under Næseborene hen 



M Giinther's storste Exemplar var GO Linier langt. 



^j C. scolopax L. var tidligere kun kjendt fra Middelhavet og de tilstodende Dele af Atlanterhavet, indtil 

 Englands Sjdkyst. Efter en Meddelelse i «Ann. Nat. Hist.« (4) XVII, p. 395, forekommer den dog 

 ogsaa ved Tasmanien! 



') Alle foreliggende Exemplarer af C. scolopax under i'h Tomme have 2den Rygpigstruale længere 

 end Legemets storste Hojde; hos alle over S'/a" er den derimod kortere end denne. Hojden er 

 i øvrigt snart lig med, snart lidt slorre eller mindre end den halve Afstand fra Gjællelaag til Hale- 

 finne; der er i denne Henseende en betydelig individuel Variation. Sex Rygpigstraaler er lige 

 saa hyppigt som 5. 



') "Totus quasi setulis recumbentibus et adnatis hispidus« (Pallas 1. c). 



*) "Aculeus minutus ante anum recumbens« (Pallas I. c). 



Vidensk. iielslt Slir., 5, Kække, naturvidensk. og malli. Afd. XII. 6. 74 



