102 Festschrift für Palmen. N:o 12. 



samlingar, Lr: Kantalaks (EG.), Hibinä (S.), Kaschkarantsa (L.), Var- 

 suga (EG., L.), Tschavanga (L.), Tschapoma (EG.), Tschipnavolok (EG.), 

 Ora, Nuortjaur, Hirvasjärvi (E.). — Li: Ivalojoki vid Koppelo, Patsvuono 

 (PP.), Tana älf (S.), Suomu älf (PP.). 



135. H. fennicus SEIDL. Ej sällsynt i stillastäende vattensaralingar, 

 bevuxna med Hypnaceer. Gär äfven upp i Qällen. L r: Konosero (L.), 

 Olenitsa (EG., L.), Telrina (EG., L.), Varsuga (EG), Kusomen (L.), Tscha- 

 vanga, Tschapoma (EG.), Pjalitsa, Ponoj (S.), Svjätoinos, Jokonga, Jere- 

 tik, Ora, Ketola vid Nuortjaur (E.). — Li: Mandojäyr i Utsjoki, Jompola 

 vid Tana älf (S.). 



136. H. arcticus THOMS. Mycket sällsynt i smärre vattensamlingar 

 i högre Qälltrakter. Lr: Petschenga-fjällen vid Patsjoki, 17.VIII.1897 (PP".). 

 — Li: Utsjoki pä Petsikkotunturi, 9. VII. 1894 (S.) och Ailigastunturi, 

 2.VIII.1897 (PP). 



137. H. erythrocephalus L. AUmän i olikartade, stillastäende vat- 

 tensamlingar inom skogs- och subalpina regionerna. Lr: Kivikkotun- 

 turi vid Soukelo (S.), Kantalaks (EG.), Hibinä (EG., S.), Imandra (E.), 

 Kusräka (EG., L.), Kaschkarantsa, Olenitsa, Tetrina (L.), Varsuga (EG., 

 L.), Kusomen (L.), Tschavanga (EG., L.), Ponoj (E.), Kola (E., P.), Tschi- 

 pnavolok (EG.). — Li: Komsiovaara vid öfre Lutto, Hietajärvi i s. ö. Enare, 

 Koppelo vid Ivalojoki, Karehnjarga och Kessnjarga vid Enare sjö, Kaa- 

 masjoki, Petsikkotunturi i Utsjoki (PP.)- 



var. deplanatus GYLL. Med hufvudformen, sällsyntare. Lr: Ruan- 

 järvi vid Soukelo (S.), Kalkuoaivi vid Patsjoki (PP.). — Li: Hietajärvi i 

 s. ö. Enare (PP.), Ivalojokis mynning (S., PP.), Karehnjarga vid Enare 

 sjö, Harrijärvi vid öfre Patsjoki (PP), Kaamasjoki, Jompola vid Tana 

 älf (S.). 



138. H. pubescens GYLL. Ganska utbredd inom s. ö. delarna af 

 Kola-halfön : Kusräka, Olenitsa, Kaschkarantsa, Tetrina, Kusomen, Tscha- 

 vanga (L.), Ponoj (S.). 



139. H. fuscipennis SCHAUM. Tämligen sällsynt i smärre stillastä- 

 ende vattensamlingar ända upp i björkregionen. Lr: Kantalaks (S.), 

 Kusräka, Varsuga, Kusomen, Tschavanga (L.), Tuotasch vid Nuortjaur 

 vPP.). — Li: Tana älf (S.). 



