114 Festschrift für Palmen. N:o 12. 



28.VIII.1899 (PP.), Kyrö vid Ivalojoki, 26.VII.1899 (S.), Kaamasjoki, 23. 

 VII. 1897 (PP). 



198. G. giittatus PAYR. Tämligen sällsynt i smärre, svagt lin- 

 nande vatten med riklig //[/pn um- Vegetation. Lr: Kantalaks (EG.), 

 Dschyn (EG., S.), Hibinä (EG.), Sassheika (E.), Kaschkarantsa (L.), 

 Ponoj (S.), Gavrilova, Kola (E.), Kildin, Semljanoj (EG.), Lujaur (P.), 

 Ketola vid Nuortjaur (PP.). — L i: Okselmapää i Saariselkä, Jäniskoski vid 

 öfre Patsjoki (PP.), Yliköngäs vid Tana älf (S.). 



199. G. hceffneri AUBE. Sällsynt. L r: Imandra, Jokonga (E.), 

 Varsina, 16.VII.1887 (P.), Kildin, Suboffka, Vaidoguba (EG.). — Li: ej 

 sällsynt under stenar invid vattenranden pä holmar i öppna Enare 

 (S., PP.), pä liknande lokal nedanför Lakschnjarga vid Patsjoki (PP.), 

 i källorna tili en Qällbäck pä myrmark pä Petsikkotunturi i Utsjoki (S.). 



200. G. wasastjerna' SAHLB. Sällsynt i Sphagnum-hevuxna vatten- 

 samlingar i grankärr i sydligare delen af L r: Fedosersk, Kantalaks, 

 Kola (EG.), Konosero, Kusräka, Kusomen (L.), Tschapoma (EG.). 



201. G. mimmi J. SAHLB. Sällsynt i smä vattensamlingar med 

 svart, dyig botten inom granskogsomrädet. Inom tallomrädet i östra 

 Enare förekommer arten mycket sparsamt i smä, med Sphagna bevuxna 

 vattensamlingar invid myrlaggar. L r: Hibinä (EG.), Kusräka (L,), 

 Soanga vid Kola älf, 12.VI.1887 (E.), Jekaterinski ostroff, 22.VII.1900 

 (I.), Peresmosero (E.), Tuotasch vid Nuortjaur, 28.VI.1899, i subalpina 

 regionen (PP). — L i: Ivalojoki (S.), Enare sjö pä Tscharminjarga, 11. VIII. 

 1899, Kessnjarga, 22.VI och Tervasaari, 9.VII.1897 (PP.). 



202. G. tarsatus ZETT. Mycket sällsynt. Li: ett exemplar i käll- 

 drag, bevuxet med Hypnaceer nära Komsiovaara vid öfre Lutto, 23. VIII. 

 1899 (PP.). 



203. G. bipustiilatus L. Sällsynt i sydligaste delen af Lr: Fedo- 

 sersk (EG.), Kaschkarantsa, Kusomen, Varsuga (L.), Jeretik (E.). 



204. G. alpestris HEER. Ej sällsynt i Qällsjöar med klart vatten 

 öfver större delen af omrädet. L r: Kantalaks (S.), Kusräka, Kaschka- 

 rantsa, Varsuga (L.), Svjätoinoss, Jokonga, Litsa (E.), Suboflfka, Semlja- 

 noj (EG.), Jeretik (E., L.), Kola (E., P.), Kalkuoaivi och PetschengaQäl- 

 len vid Patsjoki (PP). — Li: Muorravaarakkajoki, Komsiovaara vid öfre 

 Lutto, Jäniskoski vid öfre Patsjoki, i skogssjöar mellan Tschuolisvuono 



