11 



Coryphænoides rupestris (Miill.), Gunnerus, Throndlij. Selsk. 

 Skrifter 1765. Denne smukke og mærkelige Form er hyppig 

 paa de større Dybder her i Fjorden; saaledes erholdtes 31te 

 December 3 Stkr., hvoraf den største var 1 Meter, og som alle 

 vare fangne sammen paa Dybvandsline i Strindefj orden, og den 

 augaves undertiden at faaes snesevis ; selv har jeg seet den fan- 

 get saavel ude ved Havet som inde i Beistadfjorden. 



Zeugopterus megastomus (Pleuronectes) Donovan blev i 1844 

 beskrevet som tilhørende Skandinaviens Fauna (Diiben & Koren, 

 „Zool. Bidrag" i Vetensk. Akad. Handl.) efter Exemplarer fra 

 Bergenstrakten, det eneste Sted ved vore Kyster, hvor denne 

 Flyndre hidtil vides at være fun det. I Vinter fik jeg fra stort 

 Dyb i Throndhjemsf jorden et Excmplar, som det synes, af mere 

 end sædvanlig Størrelse, idet Totallængden er 22 Tommer 

 (570 mm.). Dens Mave indeholdt en 130 mm. 1. Motella ciinhria L. 



Af Argentina spliyræna Lin. (A. hebiidica Yarr, Nilss. Sk, 

 Fauna), den i Gliristianiafj orden saakaldte „Strømsild", blev i 

 Novbr. et Exp. fanget paa Line her ved Byen. Den sees heller 

 ikke forhen at være truffet saa langt nord. 



Med Undtagelse af nogle Dages Ophold i Juni Maaned paa 

 Tutterøen for at tilse Præparationen af det ovennævnte Hvalske- 

 let, og hvor jeg tillige foretog nogle Bundbkrabninger, foregik 

 dette Arbeide i Juli og August ved Stadsbygden og der hoved- 

 sagelig kun paa en enkelt Localitet. Arbeidet forhales nemlig 

 betydeligt derved, at Ingen er kjendt paa de større Dybder og 

 ved de mange Strømsætninger samt Bundens ejendominelige Be- 

 skaffenhed, saa at jeg først efter et Par Maaneders Forløb blev 

 nogenlunde fortrolig med disse Forholde. 



Rødbjerg i Stadsbygden ligger som bekjendt der, hvor Fjor- 

 den pludselig bøjer af næsten i en ret Vinkel og desuden er 

 temmelig smal, og der gaar derfor stadig Strøm fra eller til det 

 vide Fjordparti indenfor. " I den smale ydre Del fra Rødbjerg 

 af skraaneFjeldsiderne paa mange Steder brat ned til en Dybde 

 af 2 å 300 Favne under Vandfladen, og demte Del af Fjorden 

 faar saaledes nogen Lighed mod de Bergenske, ligesom ogsaa 

 flere af de for disse cliaracteristiske Dyrformer gjenfindes her. 



