de havde tænkt var en gravhaug, men formentlig er en sandvold 

 af naturlig oprindelse. 



Forøvrigt kom jeg ikke til kundskab om nogensomhelst old- 

 tidslevning på de talrige oer n. v. for Hiteren. 



Froiens prestegjeld. 



Helleren (kaldes af almuen „Hallar'n"). Nede i en myr 

 sagdes nogle staver af et trækar med træbånd at være fundne. 

 Ved et vand ovenfor gården tog jeg i oiesyn en forhoining, der 

 dog viste sig at være en skjælbanke af naturlig oprindelse. På 

 gd. Bælikens grund skulde der også findes en liaug, som troedes 

 at hidrore fra mennesker; men da den lå på den nordre side 

 af StorjQorden, og ingen båd fandtes ved den sondre side, kom 

 jeg ikke over og fik tåge den i nærmere oiesyn. 



Daloen*). I n. for gården ligger en forhoining, der har 

 navnet „kjæmpa"; den er langagtig, men kun på den ene ende 

 afrundet, idet den anden er flad og går i ét med den omgivende 

 mark. Den består af tildels skjælblandet sand. Heller ikke 

 denne tror jeg er nogen gravhaug. 



Titer en (,, Titran"). En stenvold i o. for Titerodden oppe 

 ved Kvernhusvandet, kaldet „Munkegraven", var åbenbart en 

 morænevold. Navnet hidrører fra den gjængse tro derude, at 

 både denne og de andre ovenomtalte forhoininger vare opkaste- 

 de af munke (!). 



Kverven. For længere tid siden skulde her have været gjort 

 fund af oldsager; men da alt mandfolli var borte, kunde ingen 

 noiere oplysninger erholdes. 



Sandvik. Ved Sandviksæteren ligger i en forsænkning en af- 

 lang haug, muligens en gravhaug. En lignende skal også findes 

 ved Langvandet inde på Froien. Fund af malmkugler omtaltes 

 et par steder, f. ex. på Esneset. På Byrd skal også „munkene" 

 have efterladt et par hauger (I lang og 1 rund). 



*) På en 6, Stennesct, har man funflet l)ergkrystal i adskillig mængde og 

 af ikke ganske ubetydelige dimensioner. Stedet var dog siden ikke 

 gjenfundet. Et par små stykker erholdt jeg. 



