47 



1521, der opbevares i det danske Geheimearchiv; men formerne 

 ere her allerede meget forvandskede, og ogsaa her mangle, uvist 

 af hvilken grimd, mange gaarde, om hvilke det med sikkerhed 

 kan siges, at de ere meget ældre end denne tid. A£ at bygdens 

 fortid saaledes er saa lidet bekjendt, skriver sig vel den mening, 

 som synes at være almindelig udbredt paa disse kanter, at den 

 først sent er bleven bebygget, medens den oprindelig har været 

 et slags seterbygd under Stjørdalen; rimeligvis har den ogsaa 

 fundet en støtte i en iirigtig forklaring af navnet og i den om- 

 stændighed, at den i historisk tid udgjorde en del af Stjordæla 

 fylke. Det sidste er imidlertid kun en følge af, at forbindelsen 

 med Stjørdalen har været lettere end med de to andre nabo- 

 fylker, Strindens og Gauldalens, og beviser ligesaa lidet noget 

 særligt slægtskab mellem befolkningerne, som at Leksviken og 

 Frosta med Aasen var lagt til Strindens fylke. Stedsnavnene 

 tyde ikke paa nogen nær forbindelse mellem Stjørdalen og Selbu; 

 de vise meget mindre overensstemmelse, end ellers pleier at ån- 

 des mellem nabobygder f. ex. i det indre af Indhered, mindre 

 endogsaa end mellem Selbu og Guldalen. 



Den rette ældre form af bygdens navn maa sandsynligvis 

 antages at være Selahu, som det skrives i et haandskrift af 

 Sverres saga*). I det 15de aarh. skrives det i regelen Sælabti, 

 Scelaho, saaledes i erkeb. Aslaks jordebog s. 40 og 120, i Dipl. 

 Norv. 5, 598 (a. 1430), men ogsaa Salabo som Dipl. Norv. 5, 

 622 (a. 1433) og Aslaks jordebog s. 114. 117. Nogen antydning 

 om en tilsvarende overgang i udtalen kan ikke lægges i den 

 sidste form, da inan i begyndelsen af det 16de aarh. igjen ån- 

 der Seleho og Selleho (saaledes i Dipl. Norv. 1, 1099; 8, 672; 

 9, 736. 745). Søen kaldes i de hskr. af Sverres saga, hvor dens 

 navn forekommer, Selasjor. Indbyggernes navn er Selbu ar med 

 den samme forkortning som f. ex. i Sparbyggir af Sparabu, 

 Stjordælir, Verdælir af Stjoradalr, Veradalr. 



*) Flatøbogen ; i hskr. Eirspennill, som er lagt til grund for den nyeste 

 udg. (Chnia. 1873), forekommer kun indbyggernes navn, ikke bygdens 

 og søens, i Flatøbogen ikke søens navn; i de øvrige hskr. nævnes 

 kun indbyggerne og søen. 



