49 



Naar vi se paa de øvrige stedsnavne, saa finde vi i flere strøg 

 af bygden navneformer, som ere almindelige i landets ældste byg- 

 der og kunne ansees for i regelen at hidrøre fra en ældre pe- 

 riode af hedendommen, eller for at bruge en arcliæologisk beteg- 

 nelse, fra den ældre jernalder. Dette er saaledes tilfælde med 

 søens nordre strand (Stranden), med bygden om søens østende 

 (Indbygden) og den høire side af elven omtrent 1 mil op fra ud- 

 løbet. Her findes saaledes uafledede stammenavne: Grøte, et 

 hyppigt navn, saaledes i Opdal, Rennebu, Meldalen, Lærdal*); 

 gammel form: Grjot, å Grjotom (mandtallet af 1521: Grøttom) 

 af grjot, n. sten. 3Io. Uglen (1521: i Ogle) ogsaa i Verdalen 

 (1521: Agle), Klebu (i Ogbl, Dipl. Norv. 2,305), Daviken o. fl. st. ; 

 den oprindelige form er maaske Øgl. Evja. Lid. Beile forekom- 

 mer paa 2 forskjellige steder og er maaske 2 navne, da det ene 

 skal udtales Bell', det andet Beile; med det første kunde jevn- 

 føres Beile i Aurland (j Beile, Bjørg. Kålfsk. 47, altsaa et stam- 

 meord) og Bell i Indre Holmedal, med det andet Beile i Lesje, 

 der maa liavebedt Bellin, da Dipl. Norv. 3,690 har: a Bællene, 

 og altsaa være en sammensætning med det gamle vin. Stam- 

 menavne af ældste slags ere ligeledes Hove og Berge, dativ- 

 former af Hov og Berg (i 1521 endnu Berg); dativformer 

 ere som bekjendt meget almindelige i gaardsnavne, en følge af, 

 at de mest nævntes med en præposition foran. Det ældgamle 

 sammensætningsled vin, der rimeligvis betegner : græsvold, fro- 

 dig græsgang, har man ogsaa i Vælve, i 1521 Vilwen, hvoraf 

 den gamle form kan sluttes at være Vilvin af stammen vil, be- 

 hagelig, glædelig; det burde nu skrives Veive. Panele, udt Pund', 

 er ikke noget stammenavn, og er vistnok af forholdsvis nyere 

 oprindelse; dets forklaring fremgaar af skattemandtallet af 1521, 

 der har „pa Vndhe" d. e. uppi undir, oppe under (fj eldet). Det 



") Derimod er det ulijemlet og urigtigt, naar Muncli (Beskr. s. 83) opfø- 

 rer Grjot som det ældre navn paa Orkedalens prestegaard, idet det 

 af Aslaks jordebog s. 114, Dipl. Norv. 5, 349 og 3, 4 sees, at det har 

 været Gr;ftingr, hvorved altsaa correktheden af navnet Kårr af Gry- 

 tingi i Haakon den godes saga cap. 19, hvorom Dr. G. Storm, Hist. 

 Tidsskrift IV, 460 ytrer tvivl, er godtgjort. 



4; 



