74 



som tilligemed jernnaalennu mangler; ved naalefestet sidde lev- 

 oiiiger af uldtøi (T. 1706 — 1704). I en rund haug i nærheden 

 var der gravet et dybt hul fra toppen af; der fandtes en fed, 

 klæb rig jord i bunden, men ingen oldsager. — Paa Vedvik ved Jes- 

 sundfjorden staar en 1,3 m. høi bautasten, der nu er brugt som hjør- 

 nesten under et hus. — Paa Jessund (eller Jøssund) ved bunden af 

 fjorden ere 2 runde hauger paa en husmandsplads for længe siden 

 blevne udjevuede; i den ene fandtes et sverd, et hidselmundhid, et 

 øxéblad og maaske nogle andre sager af jern, som alt er forkommet. 

 Nær gaarden findes en stor jordrab, der fortælles at være bleven 

 oplagt af mennesker, hvorved et lidet vand i nærheden skal være 

 fremkommet ; sandsj-nligvis er den dog en naturlig dannelse. — 

 Mellem Jessund og Opland paa en slette kaldet Trætenget, fin- 

 des en hel del smaa gravhauger. — Paa Hasvaag ude mod hav- 

 kysten saaes der i 1873 ved Aakviken en lav, vid røs paa hver 

 side af bugten; i den sydligste har der været gravet, hvorved 

 man stødte paa en muring af flade stene. — Paa en mo mellem 

 Hasvaag og Hornnes skal der findes endel af de oftere forekom- 

 mende firkantet aflange forhøininger, der antages for en art 

 grave. — Paa Horstad (maaske rettere: Haastad) ved Bølefjor- 

 den findes vestenfor gaardene en stenrøs og en rund sandhaug. 

 For længere tid siden skal der være fundet en hjedel afgrøtsten, 

 og siden paa den ene af gaardene en vævskyttelformet heliesten 

 af kvarts (11X3,5 cm.) med dyb slidningsfure paa undersiden 

 (T. 2031), paa den anden to stykker af et rimeligvis skjegøxe- 

 formet øxeblad af jern (T. 2032). — Paa TJrdan øverst oppe 

 paa en temmelig høi, ovenpaa flad aas mellem Bølefj orden og 

 et indenfor liggende lidet vand er der paa en større vidde un- 

 der lyngtørven fundet en mængde affcdd af flint, som viser, at 

 der har været et verksted for tilhugning af flintredskaber i sten- 

 alderen. Den største masse bestaar af tynde afslagne skjerver, 

 deriblandt er ogsaa enkelte mindre knolde, hvoraf der er slaaet 

 flintsponer ; kun faa stykker kunne antages at have været emnede 

 til pilespidser. Flere hundrede stykker ere efterhaanden ind- 

 komne til selskabets samling (T. 1569. 1702. 1933). Tæt ved 

 findes der en række af 7 aflange firkantede forhøininger af 



