85 



ligvis tidligere har ligget hauger, havde man fimdet en spydspids, 

 formodentlig af jern. — Paa Eid skal der for længere tid siden 

 være fimdet nogle jernsager, hvoriblandt et sverd og en sax. 

 Paa gaarden findes flere temmelig store røser. — Paa en plads 

 under Eidsmoen blev en stenrøs delvis udgraven før 1876; iden 

 fandtes et rum af heller og deri et enegget sverd af jern, hvoraf 

 størstedelen af klingen og en stump af tangen var bevaret (T. 

 1709). Paa Eidsmoens seter, der ligger ganske lavt paa den an- 

 den sideaf dalen, skal være fundet et sverd af jern og et stykke 

 af bronce, formodentlig en sverdknap. 



Grongs sogn. Paa Veiehn (Veigheimr) fandtes mange aar 

 før 1835 en sTiCicdvegt og en terning (maaske et vegtlod) af bronce 

 i en haug; der var ogsaa flere hauger paa gaarden (Kraft 6,233) 



— Paa J5jer7i-e (Bjørk) fandtes i 1774 en rund flad haug. — Paa- 

 Øian (matr. Øium) paa sydsiden af Namsen ligger en rund, spids 

 og ualmindelig vakker haug ikke langt fra elven, maaske den 

 største i øvre Namdalen. Vestenfor gaarden saa Schøning i 1774 

 i udmarken 3 store runde hauger efter hinanden, dernæst 2 lang- 

 hauger og en stor rund haug; jevnsides med og søndenfor denne 

 række laa 2 langhauger, en rund haug og enlanghaug; nærved 

 den sidste havde staaet en bautasten, 2 m. lang, der nogle aar før 

 var bleven flyttet østenfor gaarden og der opreist som milesten.*) 



— Paa ValdsJcrov (Valdaskrof) saa Schøning østenfor gaarden 3 

 runde hauger, liggende i en trekant, ved hvis fod var fundet et 

 redsJcab af jern, vel 20 cm. langt, med fal i den ene ende og en 

 krog af form som en skjerdingkrog i den anden. Vestenfor disse 

 hauger laa i samme linje 2 overpløiede langhauger, søndenfor 

 disse en rund haug og længere vest 2 store runde hauger; jevn- 

 sides med den første rad laa fremdeles en stor langhaug og tæt 

 ved den 2 hatter eller trekantede hauger og længere mod vest 

 endel runde hauger, der ikke kunde tælles, da de vare overgroede 

 med skov. Paa gaarden er for flere aar siden fundet en senere 

 igjen tabt ring af bronce. ■ — Paa Føineim blev der i 1873 i en 



*) Denne opregning af fornlevninger synes efter den ellers noget utyde- 

 lige fremstilling hos Schøning at maatte henføres til Øian, medens Ni- 

 colaysen henfører den til Valdskrov. 



