95 

 Stods prestegjeid. 



N. Fornl. G53 ff. Aarsb. 1863 s. 178. 



Prestegjeldet bestaar af Kvams og Følings sogne paa nordsiden og 

 Fors sogn paa sydsiden af Snaasenvandet og Fosseimsvandet. Det hørte 

 fordum til Sparbyggia fylke. 



Kvams sogn. Paa Strømstad (Straumstabir) saaes i 1868 

 paa skraaningen af den ryg, der adskiller veien og våndet, 5 

 hauger, paa en nær i agerland og meget udpløiede. — Paa Hau- 

 gum (Hangar) var der i 1774 ifølge Schøning flere hauger, der- 

 iblandt en meget stor rund, hvorved rimeligvis menes en, der 

 endnu i 1868 saaes i nærheden af husene. — Paa Kvam stod 

 i 1774 en over 6 m. høi bautasten ved det sydvestre hjørne af 

 kirkegaarden. — Paa Gudinum (Gubinjar) var der i 1774 en 

 haug, hvori der nogen tid iforveien var fundet 2 øxéblad^ en 

 tang, 2 spijdspidser med fladt blad, en sax, et sigdblad, og et sverd, 

 alt af jern. — Paa Vennes var der i en haug fundet en oval skaal- 

 spende af bronce med enkelt plade. 1 1868 saaes endnu ned imod 

 våndet en større rund haug og en mindre tæt ved stranden. — Paa 

 Hallan var før 1774 fundet 2 ovale sliaalspender af bronce med 

 dobbelt plade og 9 paanaglede knopper. 



Føling sogn. I sydvest for kirken saaes i 1868 en middels 

 stor rund haug. 



Fors sogn. Paa Valøen ved Snaasenvandet fandtes før 1774 et 

 par ovale shaalspender af bronce med enkelt plade. — Paa Haughotn 

 fandtes paa samme tid en over 6 m. høi bautasten, — Paa Østgaard 

 laa 2 store runde hauger, en paa hver side af veien; de ere nu 

 udjevnede. — Paa Utgaard er der en liden kr eds omgiven med 

 reiste stene; oprindelig har der været 7 stene i omkredsen og 

 en større i midten, men nu er kun midtstenen og fire af de 

 øvrige tilbage, Mdtstenen er omtr. 1 m. høi, 1 m. bred og 60 

 cm. tyk og har paa den ene side en smal fordybning, en haand- 

 bred lang, og i den 4 gruber og et stykke derfra en enkelt grube. 

 Kredsen blev undersøgt i 1869, hvorved der rundt omkring midt- 

 stenen fandtes et lag kul, omtr. 6 cm. tykt, ovenpaa auren og 

 i den sydlige del et andet kullag, der strakte sig lidt udenfor 

 kredsen; i den samme del og tildels ovenpaa dette kullag fand- 



