96 



tes Keit under overfladen en stenlægning af vel tilsluttende store 

 løftestcne med brudte heller imellem, omtr, 3 m. lang og 2,^ m. 

 bred (Aarsb. 1869 s. 12). Paa den lave bøideryg, "der sænker 

 sig langsomt ned mod våndet, og hvorpaa Nm'dgaard og Ut- 

 gaard ligger, og fornemmelig paa den sidste gaards grund har 

 der ligget en række af et betydeligt antal gravhauger, hvoraf 

 nu den største del er udjevnet; navnlig har der mellem husene 

 paa Utgaard ligget en stor rund haug, hvoraf der endnu sees 

 levninger. I flere af hangerne er der gjort fund. Før 1859, da 

 en haug tæt ved husene paa Utgaard blev udgraven, fandtes et 

 rum, bygget af sten, med en flad helle over og ovenpaa den en 

 stor rund sten ; under hellen fandt man en mængde hrændte hen 

 tilligemed levninger af en „hjelm" (rimeligvis en sJijoldbtde) og 

 en spydspids af jern (Aarsb. 1869 s. 165). I en anden haug i 

 nærheden fandtes før 1869 temmelig høit oppe under overfladen 

 en spydspids af jern med fal af y. j.'s form, af hvis blad et 

 stykke mangler (T. 530). I en tredie haug nordenfor gaardene 

 fandtes omtr. ved samme tid etøxehlad og en spydspids af jern, 

 hvoraf kun det første, ogsaa fra y. j., er bevaret (T. 531). Se- 

 nere men før 1878 er paa nordre Utgaard udgravet en haug af 

 jord, i hvis midte der var sammenlagte stene og indenfor dem 

 hrændte ben] udenfor stendyngen fandtes 2 spydspidser, en slcjold- 

 hide og en i begge ender aaben, omtr. 15 cm. lang og 2 cm. 

 vid cylinder, alt af jern; dette fund er rimeligvis forkommet. 

 Paa midtre Utgaard skal desuden vare fundet et øxehlad af jern 

 i en haug ikke langt under overfladen. Østgaard, Nordgaard og 

 Utgaard, der alle ligge nær sammen, kunne af navnene sluttes 

 at være parter af en ældre gaard, hvis navn er tabt. Dette er 

 utvivlsom.t den gaard Be, der endnu forekom i det 15de aarh., 

 men allerede da delt (se Aslak Bolts jordebog s. 12). — Paa 

 øvre Aasum (Åsar) saaes i 1878 nær ved husene 2 lidt udgravne 

 større stenrøser; forøvrigt findes flere, tildels ret store stenrøser 

 paa høiden af den bjergryg, der skiller Snaasenvandet fra det 

 dalføre, hvorigjennem veien gaar, fra den nævnte gaard til forbi 

 Lein. — Paa Binde var der i 1774 en rund haug paa en bjerg- 

 tnold søndenfor husene. — Paa For ligger strax østenfor husene 



