99 



af den høie ned mod fjorden og Stenkjer heldende bakke (Egge- 

 livammen) ; kun en mindre del af disse er nu bevar et. Af hau- 

 gene vestenfor gaarden nævner Schøning kun en rund stenhaug 

 tæt ved husene. Denne blevudgraveni 1869, hvorved der fand- 

 tes en urne af brændt ?er, der var sønderbrudt og ved siden af 

 den en baandformet fingerring af sølvblandet guid med 3 op- 

 høiede rifler og 3 lavere i mellemrummene samt endel hrændte 

 hen (æ.j., T. 545 — 546). Samtidig undersøgtes en jordhaug strax 

 vestenfor denne, i hvilken der i en liden stensætning i midten 

 fandtes Irændte hen og nogle brudstkr. af jern (Aarsb. 1869 s. 

 40). Endnu længere vest, henimod Eggebogen ligger der frem- 

 deles en del hauger, hvoraf 3 bleve undersøgte i 1871. Den 

 ene, der hovedeagelig bestod af muldjord havde paa bunden en 

 uregelmæssig stenlægning af brændte stene; den anden bestod 

 af sand og indeholdt intet; den tredie, den midterste af 3 store 

 hauger, der ligge jevnsides, havde i midten et kammer i form 

 af en afstumpet omvendt kegle, 1,2 m. oventil og 0,9 m. ne- 

 dentil, dannet af flade heller, der vare stillede i en kreds, en 

 helle paa bunden og en temmelig stor dækhelle; i kammeret 

 fandtes kun sten og aske (Aarsb. 1871 s. 9 f.) Østenfor gaar- 

 den ved det nordøstre hjørne af kirkegaarden staar en 2 m. høi 

 bautasten og søndenfor kirken paa selve kirkegaarden saa Klii- 

 wer i 1818 stumpen af en anden, der havde været bred og tynd. 

 Østover fra denne bautasten og kirken indtil den vei, der gaar 

 fra Stenkjer til Beitstaden, har der været en stor samling grav- 

 hauger, hvoraf der nu kun er smaa levninger igjen. Tæt østen- 

 for kirken saa Schøning i 1774 en stor rund, meget udgraven 

 haug, dernæst en langhaug, videre en trekantet haug og en rund, 

 en aflang firkantet haug og en langhaug. Alle disse laa paa 

 sydsiden af den vei, der gaar fra postveien op til kirken; paa 

 den nordre side af den laa en stor rund haug og en liden, ved 

 siden deraf en langhaug og tæt ved en udkastet, meget stor 

 rund stenhaug og endelig længere nord og ned i lien mod gaar- 

 den Kvams mark nogle runde hauger. De fleste af disse hau- 

 ger vare allerede udgravne før 1847, da Christie besøgte stedet. 



Efter de spor, som nu findes, synes der endog oprindelig at have 



7* 



