106 



mindre baiitastene, den anden i nordøst for gaarden. Ved 

 siden af den vestligste af de store bautastene er en sten- 

 Jcreds omgivet af 9 store stenblokke med en større sten, 

 1,5 høi over jorden, i midten. Grunden i denne kredsblev un- 

 dersøgt i 1869; paa den søndre og østre side af midtstenen fand- 

 tes smale stenlag ovenpaa auren fra sidestenene imod midtstenen ; 

 i den anden halvdel fandtes ingen stene, men derimod et sam- 

 menbængende kullag, 2 — 3 cm. tykt og paa et lidet stykke et 

 dobbelt lag kul, med et lag jord imellem. Et stykke søndenfor 

 kredsen findes 4 store stenblokke, hvoraf de 3 danne en stor 

 trekant og den fjerde ligger omtrent i midten af denne. Til 

 fornlevningerne paa stedet maa rimeligvis ogsaa regnes en mur 

 af løftestene, omtr. 60 cm. høi og 2,5 m. bred, dergaar fra øst til 

 vest lige nordenfor stenkredsen og paa et sted har en aabning 

 med en stor opreist sten paa liver side. Der er spor til, at 

 denne mur tidligere har været længere og har strakt sig neden- 

 om den gruppe af hauger, der ligger i heklingen mod vest. — 

 Paa Fosseim (Forsheimr) var der paa Schønings tid nogle 

 gravhauger. 



Af oldsager ere saaledes følgende nogenlundebekj endte fund 

 gjorte i prestegjeldet: Fra stenalderen 2 fra Hegge, fra æ. j. 

 1 fra Gjevran, 2 fra Egge og 1 fra By, fra y. j. 1 fraSvenning, 

 1 fra Rungstad, 2 fra Gjevran, 3 fra Egge, 2 fra Hegge, 1 fra 

 Østby og 1 fra By. 



Sparbuens prestegjeld. 



N. Fornl. 646 ff. Aarsb. 1871 s. 18 ff.; 1872 s. 42 ff. 



Prestegjeldet bestaar af 3 sogne, Mære sogn, som i vest støder til 

 Borgenfjorden, Skeids sogn eller Ognas dalføre og Hennings sogn, den 

 øvre del af Figgas dalføre og den nordre strand af Leksdalsvandet. Det 

 hørte til Sparbyggia fylke, livis Fylkeshov stod paa Mære. 



Skeids sogn. Paa Fosseim fandtes i 1859 et par ovale 

 sJcaalspencler med enkelt plade af formen med 10 faste knopper 

 og en haandledsring af bronce, dannet af to tynde, glatte stæn- 

 ger (T. 260. 261). — Paa SJcjevlo ligger en mængde røser paa 

 begge sider af gaardene, med fodkjæder af regelmæssigt lagte 

 stene. For lang tid siden fandtes her en spydspids af jern og 



