122 



sat prydelse i midten, og den tredie enkelt plade med 9 løse 

 knopper (T. 1604—1605, jf. Aarsb. 1875 s. 64 og 1877 s. 40). 

 ■ — Paa Hauyan skal i en haug være fundet en buget Icjedel af 

 bronce eller kobber, ganske fyldt med brændte ben, der indtil 

 for nogle aar siden opbevaredes paa gaarden. I jorden er der- 

 hos fundet en 16 cm. \axigh-og af jern, mulig et slags fiskekr og 

 (T. 910) og en vævsten af grøtsten, der i længere tid har været opbe- 

 varet paa gaarden (T. 1171). — I udmarken mellem Sund og ViJcen 

 (Vik) paa begge gaardes grund findes flere gravhauger, runde og af- 

 lange, deriblandt ogsaa endel trekanter. Nogle sees atværeudgravne, 

 deriblandt en meget stor paa Viken. Paa Sund ligger derhos 

 en haug nede ved Strømsundet. — Paa Nes paa den vestre side 

 af Sirømmen har der ligget en meget stor haug, der nylig er 

 bleven udtaget ved grustag, uden at der gjordes noget fund: 

 Nede ved Strømmen fandtes paa Schønings tid paa slet mark 

 flere smaa hauger af sten. — Paa Sakshauyvang fandtes i 1850 

 i en gravhaug 2 glatte fingerringe af sølvblandet guid, en j;erle 

 af glas og nogle jernsager. Den ene ring indkom til T. (nr. 56), 

 den anden og perlen til C. (nr. 1694. 1695), resten blev ikke 

 bevaret. . Paa gaarden er fremdeles fundet en øxe af sten med 

 skafthul af almindelig form (T. 1802), en spydspids af jern med 

 tange, fundet løst i jorden, mulig fra hedensk lid. 1 1817 stod 

 her en bautasten, over 2 m. lang, mellem 2 gravhauger. Paa et 

 sted i nærheden kaldet Stineshaugen skal der have ligget en 

 haug, der nu er udjevnet og danner tomten for husene. I den 

 fandtes for mange aar siden en hjedel af kobber, der var ble- 

 ven indbragt „til Throndhjem" (Aarsb, 1874 s. 171) — Paa 

 SaJishaug (Saurshaug) har der i bakken nordenfor hasene paa 

 den østre gaard ligget en haug, hvori der blev gravet omkring 

 1870 uden udbytte. Paa den søndre gaard ligger lige ved hu- 

 sene en udgravet rund haug, 11 m. i tverm. Nederst i lien 

 paa nordsiden ligge flere hauger, noget ukj endelige, da de ere 

 overgrode med krat og opfyldte med agersten. Længere nord 

 nede paa sletten findes en rund haug, 13 m. i tverm., 2 m. høi, 

 omgiven af 3 langhauger, 18 — 21 m. lange, alle meget udjevnede 

 ved pløining. I den største langhaug fandtes engang i midten 



