148 



Sagmoen, Jøsaas (?), Valstad, Malsaa almending og 1 uclen nærmere 

 stedsangivelse ; yngre jernalders fimd fra Trones, Haug (2), Stiklestad 

 (mindst6), Halleim (2), Forbregd, Lein, Vi5t('?), Stuskjin, Lundskjin, 

 Balgaard, Vangstad (?), Langdal, Gren, Hjelmoen (?), Sagmoen, 

 Molden, Vinne og Berg samt 3 uden nærmere stedsangivelse; 

 enten fra ældre eller fra yngre jernalder fund fra Uglen og 

 Sagmoen. 



Levanger prestegjeld. 



N. Fornl. 628 ff., Aarsb. 1868 s. 176 ff., Aarsb. 1876 s. 101 ff. 

 Prestegjeldet liar kun 1 landsogn, der før var et annex til Skogns 

 prestegjeld og i oldtiden og middelalderen hørte til Skeyna fylke. 



Paa Nedre Binnan fandtes i en bakke i syd for gaarden 

 paa et sted, hvor der var spor af en gravhaug et ufuldstændigt 

 sverd af jern (T. 576, y. j.). — Paa Svcdjan er i en gravhaug, 

 i et lidet stensat rum fundet en kjedel af bronce eller kobber 

 med udbrettet kant og 2 trekantede ører med spor af jernrust 

 efter hadden; den var ved fundet fyldt med hrændte hen (T. 

 560, æ. j.). — Paa Skaanes findes der i udmarken vestenfor 

 gaarden en større samling af gravlevninger, dog ikke saa mange, 

 som der fandtes paa Schønings og Kliiwers tid. Nederst mod 

 søen paa Kaustangen findes der 2 aflange hauger, 2 trekanter og 

 4 — 5 runde hauger, af hvilke 3 bleve under søgte i 1876. I en, 

 som var meget lav og 7 m. i tverm. fandtes under overfladen 

 sten, der paa midten var sammenlagt i lag, og omkring midten 

 kul og brændt jord paa bunden; en anden, 8 m. i tverm., 1 m. 

 høi, havde et kullag over grunden over hele haugens vidde og 

 ved midten 2 andre lag høiere oppe; den tredie, lim. i tverm., 

 1,5 m. høi, frembød intet af interesse. De bestod alle væsentlig 

 af sandjord. Hos Kliiwer nævnes desuden en ruineret haug, op- 

 lagt af sten, der ligner „ et offersted". Længere mod syd og oppe 

 i bakken fandtes i 1876 fra øst af først en liden lav stenhaug 

 med store stene i kanterne og en aflang lav haug, der begge 

 bleve undersøgte uden noget udbytte, dernæst en langhaug, 16 

 m. lang, 3 m. bred og 0,5 m. høi, tidligere gj enn emgravet i mid- 

 ten; den bestod af jord med et lag sten under overfladen ; iden 

 østre ende fandtes kul under stenene. Længere vest findes en 



