153 

 Skogns prestegjeld. 



N. Fornl. 624 ff. Aarsb. 1875 s. 243 f. 

 Prestegjeldet bestaai' af Alvstadhaugs og Ekne sogne. Det udgjorde 

 fordum hoveddelen af Skeyna fylke (Skaun). 



Alvstadhaugs sogn. Paa Gjemle (Gefliii) fandtes ifølge 

 Schøning i 1774 vestenfor husene i udmarken nogle store hau- 

 ger. — Paa JBergvinan (Bergvinjar) har der været 3. hauger, som 

 bleve udgravne i 1868; i den ene fandtes intet, i den anden kun 

 nogle menneskeben og hestetænder. — Paa Krohstad var der i 

 1774 en stor spids haug paa en bjergknaus tæt østenfor husene 

 og nedenfor den, længere nede paa marken et par runde hauger. 



— Paa Nosseim (Nosseimr) fandtes paa samme tid nogle hauger. 



— Paa Eide laa ifølge Schøning i 1774 en meget stor haug tæt 

 østenfor husene og søn den for dem endel flere saavel paa engene 

 som i udmarken. Nordenfor gaarden laa 4 meget store runde 

 hauger tæt sammen i en ret vinkel ; ved siden af to af dem stod 

 to noget aflange, tykke kuppelstene. Videre i nordøst laa 5 af- 

 lange, hvoraf 3 havde lignende stene ved siden, samt en rund 

 haug, i hvis top der laa en stor, flad, i haugen dybt nedsunken 

 sten. Et stykke i nordvest for denne gruppe laa 2 store af- 

 lange hauger og en rund haug, hvori der skulde være fundet et 

 sverd. Et stykke i nordøst for haugen med stenen paa laa en 

 samling af 6 runde, 7 aflange og 3 trekantede hauger, hvilke 

 alle bestod af sten og vare omsatte med stene. I vest for gaar- ' 

 den ved veien til Alvstadhaug laa ved en husmandsplads en me- 

 get stor stenhaug, dækket med jord og omsat med meget store 

 stene, der dannede en kreds paa 130 skridt, og ved siden af 

 den 2 mindre hauger; videre mod vest en rund, dernæst en af- 

 lang og endelig 2 — 3 runde hauger. Ved pløining var før 1774 

 paa gaarden fundet en forrustet spydspids og et stykke af et 

 sverd, der skulle være indsendte til selskabets samling, hvor de 

 dog ei nu kunne paavises. — Paa Alvstadhaug (Ølvishaugr) har 

 der .ogsaa været mange hauger. I sydøst for kirken og paa den 

 søndre side af hovedveien har der ifølge Kliiwer (N. mindesm., 

 saml. 1824) ligget 5 runde hauger, omtr. 12 m. i tverm., i en 

 række langs en bakkekant; „i en er tåget veifyld, hvori sees en 



