u 



opliøict skraariflet rand under kanten og forresten prydet med 

 dobbelte zigzaglinjer, et brudstlc. af et tveegget sverd og nogle 

 andre brudstykker af jern, en baandformet fingerring af sølv 

 med en fure langs hver kant, en ufuldstændig høilespendc af 

 bronce, belagt med forgyldt, presset sølvblik og mej indfattede 

 glasflus, i det væsentlige lig spenden fra Baunshøi, Worsaae 384, 

 samt nogle brudstkr. af et smykke af sølv, et lidet haandsneldc- 

 Jijtd af bronce og en 2^crle af rav (T. 488—495). Længere syd 

 er rækken af hauger afbrudt ved dyrket mark, hvori der dog 

 sees spor af 3 — 4 hauger. Videre syd findes en trekant med 

 sterkt indbøiede sider, hvoraf hver er 40 m. lang. omtr. 1 m. 

 høi; ved dens nordlige hjørne stod i 1873 en lavere, oproist 

 sten, medens stenene ved de to andre hjørner vare bortførte; 

 den syntes at beståa af sten, hvorunder der var et sterkt kul- 

 lag paa aurgrunden. Strax søndenfor trekanten ligger en rund 

 haug, 60 m. i omkreds, henimod 2 m. høi, med stenrand om- 

 kring. Ved undersøgelse i 1873 viste det sig, at den bestod af 

 sien med et tykt dække af jord; paa bunden havde den et omtr. 

 6 cm. tykt lag kul, og over hele midtpartiet var der strøet ud 

 en mængde hrændte l/en. Efter et mellemrum af dyrket jord 

 findes længere syd en samling store runde hauger, 5 i række, 

 parallele med sundet og en 6te, der er den største, udenfor ræk- 

 ken nærmere stranden. Den næst nordligste, som undersøgtes i 

 1873, var 35 m. i omkreds og 1.5 m. høi og bestod af jord med 

 en kjerne af sten, under hvilken bunden var dækket med et tykt 

 lag kul. Ved midten fandtes 2 samlinger hrændte hen mellem 

 store stene, den ene paa bunden, den anden lidt høiere. Ved 

 sydenden af sundet ved Stangholmvik og Svartviken ligger store 

 røser paa udspringende nes; den sydligste ved indløbct til sun- 

 det er den største. — Paa kysten ai Lysøen langs den ydre 

 side af sundet har man Ugeledes sydligst ved indløbet en meget 

 stor røs paa en bjerghammer, der ligesom den tilsvarende paa 

 fastlandet kan sees langt syd over seilleden Nordenfor ligge 

 2 andre røser ogsaa paa bjerghøider i nogen afstand fra hin. 

 Længere nord paa et nes tæt søndenfor Gaasholmen er en røs, 

 19 m. i omkreds, knap 1 m. høi, der undersøgtes i 1873. Den 



