15 



var sammenlagt af store heller paa fjeldgrunden; ved midten 

 var en stor helle reist paa kant. Lidt længere nord staar en 

 opreist sten, der ligner en bautasten, men skal være opreist i 

 nyere tid. Ligeoverfor gaardene Sundet er en jevn skraaning 

 mellem to husmandspladser ganske opfjldt med gravlevninger. 

 Ved hver af pladserne iindes nogle større røser og midt imellem dem 

 paa en fremspringende hammer den største af alle, 53 m. i onikreds 

 og 3 m. høi. Den viste sig ved undersøgelse i 1873 at være 

 sammenlagt af kuppelsten med en stenrand om foden ; ved mid- 

 ten var et 5 — 7 cm. tykt lag kul over grunden, og en aflang 

 fordybning i fj eldet var ganske fyldtmed kulblandet jord, hvori 

 var nedlagt en mængde smaa hrændte hen. Ligeledes undersøg- 

 tes i 1873 en røs i det sydvestligste af feltet, 30 m. i omkreds 

 og 1,5 høi; omkring midten fandtes kullag og under nogle stene 

 hrændte hen. I en røs ved den nordlige plads, 33 m. i omkreds, 

 over 1 m. høi, fandtes kullag over hele grunden og ved midten, 

 under og mellem nogle store stene hrændte hen og mellem dem 

 en pcrJe af grønligt glas med omgaaeude dobbelt gul zigzagrand 

 mellem røde linjer, samt nogle ubestemmelige stykker jern (T. 

 1275). Forøvrigt er det hele felt opfyldt af en mængde lave 

 røser med regelraæssig kredsrund stenrand om foden, fra 12 til 

 30 m. i omkreds, nogle saa lave, at de snarest ere at betragte 

 som brolagte ringe, vistnok over 100 i tal. 2 af dem under- 

 søgtes i 1873; den ene, 12 m. i omkreds, gav intet udbytte; 

 den anden, 20 m. i omkreds, knap 30 cm. høi, bestod kun af 

 et lag kuppelsten over grunden, og under det laa lige til kanterne 

 et indtil 5 cm. tykt kullag. Ved den sydligste plads blev en røs 

 bortkjørt for henimod 40 aar siden, .hvorved der i et kullag paa 

 bunden skal være fundet et sverd og en spydspids m. m. I nord 

 for dette felt ligger en røs for sig selv paa et nes, og ved det 

 nordlige indløb til sundet paa en bjerghammer, Bjørnhovedet, 

 ligge 3 store røser, svarende til de 3 ligeoverfor paa Tretvik- 

 liammercn liggende ; ogsaa her er den nordligste den største. De 

 to andre, 33 og 37 m. i omkreds, 1 og 1,5 m. høie, undersøgtes 

 i 1873. I den ene fandtes et kullag i bunden, især i en fure i 

 fjeldet; i denne var reist en svær, fladagtig sten med den ene 



