27 



mindst 1,5 m. liøi, med en bredde af henimod 1 m. oventil og 

 3 m. ved grunden, opført af større løftningstene uden bindemid- 

 del (jf. Aarsb. 1874 s. 6 f med rids af kletterne og muren). 

 Den skanse paa bjerget Nypa, som Schøning omtaler, er for- 

 modentlig den samme som denne. Ved en bugt, som gaar ind 

 til gaarden i nordøst, saa Schøning et „skibsstade", 40 skridt 

 langt og 18 skridt bredt. — Paa i?^(?5fa<:? saa Schøning en bauta- 

 sten, 2 m. høi, og tæt ved bækken mellem gaarden og Ophaug 

 en temmelig stor rund haug. Paa et andet sted er 60 cm. dybt 

 i jorden ved venstre side af et shelet fundet et vel bevaret en- 

 egget sverd af jern med nedre hjalt og knap (T. 302). Paa 

 Skardet, en part af Rødstad*), fandtes i 1861 en sexsidet celt 

 af hronce, afslidt oventil, lidt udvidet ved eggen, der er 4,5 cm. 

 bred (B. 1406). Paa bruget Gjelvollen under samme gaard fand- 

 tes i 1862 i en myr en spydspids med tange, et kileformet, svæxt 

 øxehlad og et 28 cm. langt hiivblad af jern (B. 1462 — 1464). 

 — Paa Berg blev for lang tid siden fundet et sverd, en spyd- 

 spids og et øxéblad af jern, der skal være bleven indsendt til 

 selskabets samling og maaske er T. 1825 — 27 (y. j.; jf. Aarsb. 

 1877 s. 34). — Paa Hov var der nordenfor husene paa Schø- 

 nings tid 3 runde hauger og ved et Qeld Ljørberg nær veien 7 

 hauger, hvoraf 2 aflange. — Paa Ophaug (Upphaugr) ligger ved 

 den ene gaards huse en usedvanlig stor rund haug af jord, der 

 har været omtrent 135 m. i omkreds; nu er omtrent halvdelen 

 af den udkjørt, hvorunder man i 1875 henimod midten begyndte 

 at finde store søm af jern samt ben. Paa ei) anden af gaar- 

 dene er fundet en vævskyttelformet Veltesten, der i furen havde 

 et broncebaand med løkke i den ene ende; den er senere for- 

 kommet (Aarsb. 1875, 14). — Paa JDøsvik saa Schøning i ud- 

 marken søndenfor husene mellem 2 myrer mindst 21 aflange og 

 runde hauger i 2 rader og nærmere mod Ophaug 2 hauger midt 

 i en tørvmyr. Ifølge Kliiver (K M. s. 86) var hele sletten fra 

 Ophaug til BjugniQ orden i 1818 fyldt med runde og aflange 



*) I Loranges Katalog s. 42 kaldes det en part af Østraat, men neppe 

 rigtigt. 



