75 



tinder jcrnbanearbeide ved griistag i en høi sandmel fundet en 

 liden fin, firesidet hein med hul ved den ene ende, 7,5 cm. lang, 

 adskillig slidt paa to sider (T. 2296; y. j.)- — Paa Forset paa 

 sydsiden af Gulelven er i en foihøining, hvori der i bunden laa 

 lidt kul, fundet en tveegget spydspids af jern, over 40 cm. lang, 

 hvis blad er concavt efter midten (T. 1867; y. j.). 



Fra Holtaalens prestegjeld kjendes saaledes følgende mere 

 sikre fund af oldsager: Yngre jernalders fund fra Renaalen, 

 Dybdal, Kirkhus, Langland, Morken og Storneset. De fund, som 

 forøvrigt omtales fra Kirkhus, Grøt, Hegsen, Almaas og Sings- 

 aas høre ogsaa rimeligvis til samme tidsalder undtagen grav- 

 kammeret med lerurner paa Singsaas, der snarest tilhører ældre 

 jernalder. 



Størens prestegjeld. 



N. Fornl. 585 f. 

 Prestegjeldet bestaar af Størens og Horgs sogne i Gulas dalføre og 

 Budalens og Sokuedalens sogne i to fra sydvest ncdgaaende sidedale. I 

 Budalen kjendes ingen fornlevninger. Det hørte fordum til Gaul- 

 døla fylke. 



Størens sogn. Paa Bunes har der været flere hauger, 

 hvoraf der allerede paa Kliiwers tid kun var nogle faa, deri- 

 blandt en langhaug, levnede. I ost for husene paa brinken staar 

 en 3 m. høi bautasten, og nærmere gaarden har tidligere staaet 

 en noget mindre, som blev borttaget nogle aar før 1817 og be- 

 nyttet i bygningernc paa gaarden (Klliwer, N. M. 106). — Paa 

 Bøshjørgen, der ligger høit oppe paaaasen paa østsiden af elven, 

 er i en liden hesteskoformet forhøining fundet en øxe af sten 

 af almindelig form med paabegyndt skafthul (T. 952). — Paa 

 Bevset paa elvens vestside er i en stenrøs fundet en høilespende 

 af bronce fra den ældre jernalders senere periode, fuldstændig 

 lig Sv. Forns. 440 (T. 1645). — Paa BreJcseter, en gaard, der 

 nu kun bruges som seter, skal være flere store hauger (Aarsb. 

 1872, 144). — Paa Haididcd (liaukadalr) ved sideelven Hauka 

 skulde der i 1877 ved en af de søndre gaarde findes en haug, 

 hvori der gjentagne gange var gravet uden noget udbytte. Der 

 gik et sagn om, at der engang i tiden skulde være fundet en 



