105 



vestenfor husene en stor rund haug, hvoraf der endnu er spor, 

 og nordenfor dem en overpløiet rund haug ; det var maaske netop 

 i dens bund, at der i 1878 ved en gjennemskj æring for jern- 

 banen fandtes en skaalspende af bronce tilligemed noget tøi, men 

 i en saa op tæret tilstand, at den ei kunde bevares. Paa Haug- 

 berget, et nes udenfor gaarden, saaes i 1774 vestenfor ph\dsens 

 huse en stor rund haug og søndenfor den 5 andre lignende og sønden- 

 for (vel rettere: vestenfor) disse 3 stenrøser. De sidste sees endnu, 

 men med merker af udkastning. — Paa nabogaarden Torp saa 

 Schøning i 1774 en rund haug nede ved stranden. — Paa illaZ- 

 vilc (Manvik) fandtes paa samme tid en rund haug søndenfor 

 husene og en lignende vestenfor dem. — Paa Store og Lille 

 Sandan, Aune og Stav var der paa samme tid endel hauger ne- 

 denfor gaardene. Paa en plads under Stav mener man, at der 

 paa et svaberg nede ved søen findes en længere runeskrift ; hvis 

 det ikke er en stribe i stenen med naturlige sprekker, men vir- 

 kelig har været en indskrift, er den ialfald nu aldeles ulæselig. 

 ■ — Paa Vullum gjordes i 1862 paa et svaberg i udmarken, hvor- 

 paa der kun var en tynd jordskorpe, et betydeligt fund, be- 

 staaende af : 4 armringe af gidd, den ene af en tyk firesidet ten, 

 den anden snoet af to runde tene med tvundne traade i mellem- 

 rummene, de to øvrige snoede af runde tene uden traade, — 6 

 halsringe og armringe af sølv, en snoet af 4 par snoede tene 

 med dobbelttvundet traad saavel i den første som i den anden 

 snoning, omtrent lig Worsaae 454 og Sv. Forns. 616 (veier over 

 630 gr.), en lignende mindre, men uden traade i de primære 

 snoninger, en lignende, men uden traade og med mindre tæt- 

 sluttende snoninger, en snoet af 3 par tene, en snoet af 3 en- 

 kelte tene med tvundne traade og endelig en snoet af 5 par 

 tene med dobbelt omvikling af tvundne traade — og en ring- 

 spende at sølv, omtrent lig Worsaae 411, men med længere naah 

 Den ene (sidstnævnte) af sølvringene er i T. (299), resten i C. 

 (2919—2928; y. j.). — Paa lorhord fandtes i 1876 lidt oven- 

 for gaarden ved en bygdevei, der gaar under en brat fjeldside, 

 hvorfra der i sin tid er raset ned store stene, under et af de 

 største klippestykker, der var 3 — 4 m. i tvermaal, skeletterne af 



