110 



(Inclt. 150 Favne), især i de steile Bakker, hvor overbovedet de 

 litorale Former gaa meget dybere ned. 



Cancer pagiirus Lin - ,, Taskekrabben" - er ved Havkanten 

 almindelig og af betj^delig Størrelse, men benyttes i Regelen ikke. 

 Den faaes ikke gjerne i Bundskraben, men derimod paa Fiske- 

 garn. I de indre Dele af Fjorden er den sandsynligvis sjeldnere; 

 dog bar jeg truffet den ved Tutterøen. 



Carcinus moenas (Lin.) er ber som overalt ved vore Kyster 

 den almindeligste af alle Krabber og forekommer i Fjæren til 

 de allerinderste Bugter af Fjorden. 



Porhmus depurator Leacb. Af denne Art toges et Par Ex- 

 eraplarer paa Bødbjergsgrunden, et Par Favnes Dyb. 



Litliodes maja (Lin) - „Troldkrabben" - forekommer lige- 

 ledes meget almindeligt gjennem hele Fjorden, men paa stort 

 Dyb (20 — 300 F.). Som oftest erholdes i Bundskraben kun Unger 

 men, især i de stejle Bakker, ogsaa ofte store, rognfyldte Individer. 



Af Galatheernes Familie synes GalatJiea squamifera at 

 være den hyppigste; den træffes ofte paa grundere Vand og 

 ogsaa i Mængde i Maven af forskjellige torskartede Fiske; der- 

 imod har jeg af Gr. strigosa kun 1 Par store Exemplarer, som 

 vare tagne paa Fiskeredskab, fra stort Dyb. 



G. tridentata, Esmark, forekommer i uhyre Masse i Dyb- 

 vandsregionen, paa Oculiner, Muricea, men især paa den blødere 

 Briareum grandiflorum, hvor den sandsynligvis lever snyltende. 

 Øinene ere ikke bvide, saaledes som de (formodentlig efter Spi- 

 ritusexem,plare3') beskrives (Forhandl, ved de skand. Naturfor- 

 skeres Møde 1856), men bronceglindsende. 



Endelig maa af denne Gruppe omtales et Exempiar, som toges 

 paa et Par ImndredeFavnes Dyb ved Stokkcnesset, ogsom var paa- 

 laldende ved sin stærkt røde Farve, de store, glindsende, sorte Øine 

 og især de overordentlig lange nedre Følehorn, som ere 3| Gang 

 saa lange som Cephalothorax med det midterste Pandehorn, der 

 igjen er mere end halvt saa langt scni Rygskjoldet. Jeg henfører 

 den derfor iilMunida tenuimava, G. 0. Sårs (Undersøgelse af Har- 

 dangerfjordens Fauna, i Chria. Vidsk. Selsk. Forhandl. 1871)^ 

 Desuden ere Fødderne, især desforreste meddensaakaldte ITaand, 



