XVIII ACTA HORTI BERGIANI. BAND 3. N:0 3. 



gångsrikt i sin vetenskaps tjänst borde kunna påräkna ett mera allmänt intresse. 

 Etthundra sädana porträtt ingå såsom helsidsbilder i denna volym, och ytter- 

 ligare etthundra äro påtänkta till publikation i en kommande. Dessa bilder 

 äro särskildt afsedda att användas vid akademiska föreläsningar samt andra före- 

 drag öfver botanikens historiska utveckling. Botanik är här tagen i sin vid- 

 sträcktaste betydelse; omfattande således icke blott den rena vetenskapen utan 

 äfven använd sådan, medicinsk botanik, agrikultur- och hortikultur- 

 botanik etc. 



Bilderna äro anordnade i kronologisk ordning och visa berömda växtfor- 

 skare allt ifrån vetenskapens grundläggning i det gamla Grekland ända in till 

 senaste tid. 



De nu i bild återgifna botanisterna fördela sig på de särskilda länderna *) 

 på följande sätt. 



Till Grekland höra: 



filosoferna Aristoteles *), taflan 1, (384?— 322 före Chr.) och Theo- 

 phrastos Eresios ■'), tafl. 2, (370—285 före Chr.), botanikens båda grund- 

 läggare, samt Pedanios Dioskorides *)> tafl. 3, (i i:sta århundradet efter 

 Chr.), den inflytelserikaste bland alla tiders medicinska botanister. 



Till Italien höra : 



Cajus Plinius Secundus major ^), tafl. 4, (23—79 efter Chr.), visser- 

 ligen i det väsentliga blott kompilator, men en synnerligen storslagen sådan, 

 »den förste encyklopedisten». Andrea Cesalpino '=), (1519— 1603), den förste 

 egentlige systematikern och morfologen: artificiellt system, byggdt på fruktens 

 beskafienhet; »prima vera et solida Botanices a fructificatione desumpta funda- 

 menta jecit Cjesalpinus» Lmné'')\ botanisk och medicinsk fysiolog; filosof. 



^) Kina är det land, frän hvilket de äldsta kända botaniska skrifterna härstamma. De ut- 

 göras af vä.xtbeskrifningar i en eneyklopedi, som anses leda sitt ursprung frän 10:de seklet före 

 Kristus. 



-) "Fragmente Aristotelischer Phytologie, nach Wimmers Ausgabe derselben übersetzt"; 

 af E. Meyer uti "Geschichte der Botanik". Bd. I, sid. 94 — 145. Königsberg 1854. 8:o. 



') Bland de talrika latinska r/?(?o/)/;)-(7s/os-editionerna må särskildt nämnas "Theoplirasii Eresii 

 Opera, qu£e supersunt, omnia grseca resensuit, latine interpretatus est, indices rerum et verborum 

 absolutissimos adjecit F. Wimmer" . Paris 1866. 8:o. En tysk öfversättning — af K. Sprengel 

 — finnes äfven, men mot dess noggrannhet kunna befogade anmärkningar göras. 



'') llsoaxiou AiooKopiSou itepi uX"')? taxpixYji; Xö-p'. 'i%. 



Af de mångfaldiga, till öfverflöd kommenterade latinska editionerna torde Sprengels "Pedanit 

 Dioscoriiles Anasarbei de materia medica libri quinque" vara den tillförlitligaste. Jämte de latinska 

 finnas öfversättningar till italienska, spanska, franska och tyska. Knappast någon profan för- 

 fattare torde hafva blifvit sä mycket studerad och kommenterad som Dioskoritlcs. 



') "C. Plinii Secuiidi Naturalis Historia. D. Dellefsen recensuit. Vol. I — IV. Berolini 1866 

 —71." 8:o. 



") A. Cesalpino. De plantis libri XVI. Florentia; 1583. 4:o. 



') Uti "Classes Plantarum" sid. 4 — 31 har Linné lämnat en utförlig och synnerligen klar 

 framställning af Cesalpinos sj'stem. 



