XXII ACTA HORTI BERGIANI. BAND 3. N:0 3. 



Tyskland. 



och förlopp, hudväfnadernas uppkomst och byggnad'); fysiolog (rörelsen hos 

 klätterväxterna ^) m. m.]. 



Friedrich Traugott Kützing, tafl. 64, (1807— 1893), deskriptiv algolog 

 i vidaste omfattning; upptäckare af kiselskalet hos Diatomacéerna; samvetsgrann 

 och ytterst produktiv växtafbildare ^). 



August Grisebach, tafl. 71, (18 14 — 1879), framstående fanerogam- 

 monograf*), florist ^) och isynnerhet fysionomisk växtgeograf''). 



Eduard Regel, född tysk, men genom sin hufvudsakliga botaniska verk- 

 samhet tillhörande Ryssland; se nedan under detta land. 



Carl Wilhelm Nägeli, adlad von Nägeli, tafl. 75, (1817— 1891), född 

 och uppfostrad i Schweiz; matematiskt spekulativ naturforskare på samma gång 

 som skarpsynt, omsiktsfull empiriker; framstående mikroskopiker, såväl teoretisk 

 som praktisk'); främsta grundläggare af den utvecklingshistoriska anatomien; 

 såsom cytolog har han påvisat protoplasmans kväfvehalt, cellkärnans allmänna 

 förekomst*), cellväggskikten såsom beroende på olika vattenhalt och celldel- 

 ningens allmännelighet (contra Schleiden') *) ; såsom histolog upptäckt matematiskt 

 regelbunden cellväfnadsbildning medelst terminal-cell hos en del hafsalger och 

 mossor samt kärlkryptogamer '), och därjämte väsentligen ökat kännedomen om 

 kärlsträn garn es byggnad och förlopp '"); utvecklingshistorisk systematiker på de 



') H. von Mohl. Untersuchungen über die Entwicklung 'des Korkes und der Borke auf der 

 Rinde der baumartigen Dicotyledonen. Tübingen 1836. 4:o. 



-) H. von Mo/il. Ueber den Bau und das Winden der Ranken und Schlingpflanzen. Mit 

 13 Tafeln. Tübingen 1827. 4:o. — Prisbelönt skrift, författad af von Mohl vid 22 års ålder. 



•■') F. T. K'ilsing. Tabulae phycologicae oder Abbildungen der Tange. 20 Band. Nordhausen 

 1845 — 70. 8:o. De tili flera tusental uppgående bilderna äro alla icke blott tecknade, utan äfven 

 graverade af Kiitsing själf. — Die kieselschaligen Bacillarien oder Diatomaceen. Mit 30 Tafeln. 

 Nordhausen 1844. 4:o. , 



■*) A. Grisebach. Genera et species Gentianearuni adjectis observationibus quibusdam phyto- 

 geographicis. Stuttgartiae et Tubingse 1839. 8:o. 



^) A. Grisebach. Flora of the British West-Indian Islands. London. 1864. 8:o. 



") A. Grisebach. Die Vegetation der Erde nach ihrer klimatischen Anordnung. Leipzig 1872. 8:o. 



') C. W. Ntigeli. Die Anwendung des Polarisationsmikroskops auf die Untersuchung der 

 organischen Elementartheile. Mit 7 Tafeln. (Uti Beiträge zur wissensch. Botanik. Heft. 3. Leipzig 

 1863. 8:o.) — C. W. Nligeli und S. Schirendener. Das Mikroskop. Theori und Anwendung des- 

 selben. I Auflage 1865—67. II Auflage 1877. Leipzig. 8:o. 



^) C. W. NCtgeli. Zellkerne, Zellenbildung und Zellenwachsthum bei den Pflanzen. Mit 4 

 Tafeln. (Zeitschr. für wissensch. Botanik von Schleiden und Nägeli. Heft. 1 und 3. Zürich 1844 

 und 1846. 8:o.) 



°) C. W. Nitgeli. Wachsthumsgeschichte von Delesseria hypoglossum. Mit 1 Tafel; och 

 Wachsthunisgeschichte der Laub- und Lebermoose. Mit 3 Tafeln. (Zeitschr. f. wiss. Botan. 

 Heft 2. 1845.) 



"•) C. W. Nitgeli. Das Wachsthum des Stammes und der Wurzel bei den Gefässpflanzen 

 und die Anordnung der Gefasstränge im Stengel. (Beitr. z. wissensch. Botan. Heft 1. 1858.) 



