v. B. WITTROCK. ICONOTHECA BOTANICA BERGIANA II. LV 



Sverige: C. Linnaeus. 



lokalformer, kulturracer, åldersstadier och dylikt, som förut af botanisterna all- 

 mänt sammanblandats med species '). Han förbättrade i hög grad uppfattningen 



') Caroli Lintuei Critica botanica, in qua nomina plantarum generica, specifica et vari- 

 antia examini subjiciuntur, selectiora confirmantur, indigna rejiciantur. Lugduni Batavorum 1737. 8:0. 



Sina uti detta arbete uttalade principer genomförde Linné konsekvent under hela sin för- 

 fattarebana, och tidigast uti det ståtliga verket: Hortus Cliffo rt ian u s, plantas exhibens, quas 

 in hortis tam vivis quam siccis, Hartecampi in HoUandia coluit vir nobilissimus et generosissimus 

 Georgius Clifford, J. U. D., reductis varietatibus ad species, speciebus ad genera, generibus ad 

 classes, adjectis locis plantarum natalibus differentiisque specierum. Cum. [.36] tabulis sneis. 

 Auctore Carolo Linnceo. Amstelzedami 1737. Fol. 



Blott med afseende på en enda af de mångtusende växtformer, som voro föremål för Linnés 

 kritiska undersökning, var han i stor tvekan med hänsyn till dess riktiga systematiska värde- 

 sättning. Denna tvekan gällde den växtform, som han på grund af dess underbara beskaffenhet 

 benämde Peloria (af itsXcüo, monstrum, vidunder). Uti "Dissertatio botanica de Peloria, 

 quam — — — prseside — — — Carolo Linnceo — — — curiosorum oculis modeste subjicit D. 

 Riidberg — — — Decemb. 1744. Cum I tab. Upsalis" lutade han mest åt den uppfattningen, 

 att den tillhörde ett alldeles nytt släkte (genus) Peloria, som dock var sä nära befryndadt med 

 en art af släktet Antirrhinum, A. Linaria L. (nutidens Linaria vulgaris), att det måste 

 anses leda sin härkomst frän denna art. Sidan 8, 1. c, uttalar Linné detta på det allra tydligaste: 

 "Ortam a Linaria productamquEe Peloriam statuendo, rem miram et incredibilem primum 

 adfirmare haud immerito videbimur, — — — Rem tamen ita se habere, Peloriam nempe a 

 Linaria generatam esse, tot tantäeque persuadent rationes, ut nemo, plantam utramque adspiciens, 

 comparatione earum instituta, id negare possit. Etenim" etc. Hvilken orsaken varit till denna 

 underbara förändring, vågar han icke bestämdt afgöra, men anför skäl för det antagandet, att 

 Peloria är ett "species hybrida" och tillfogar härvid: "Si certo statui posset Peloriam ex 

 Linaria aliaque planta oriundum, nova in regno vegetabih veritas emergeret, etc. — — — Id 

 tantum futuris est indagandum experimentis, an ex Pelor^e seminibus Linaria unquam enasca- 

 tur" (L. c. pag. 17). 



Ett par decennier senare har Linné preciserat sin uppfattning därhän, att han angifver 

 Peloria som en verklig "Linarize proles hybrida", därvid dock tilläggande, "genus proprium 

 constituerit, nisi fruetus semper abortiret." (Caroli Linnai Species Plantarum. Ed. II. 1763. 

 Pag. 859.) 



Först i våra dagar har genom H. de Vries' 13-äriga, experimentella undersökningar ett 

 något klarare ljus blifvit spridt öfver förhällandet mellan Linaria vulgaris och "Peloria". 

 Hufvudresultatet af dessa undersökningar är: "Aus ihr [Linaria vulgaris hemipeloria, 

 d. v. s. Linaria vulgaris med en del blommor af vanlig form och en annan del af Peloria- 

 form] kann die Linaria vulgaris pe loria entstehen, und zwar unter bisjetzt noch unbekannten 

 Bedingungen. Diese Entstehung ist eine (retrogressive) Mutation, sie geschieht unvermittelt und 

 ohne sichtbare Vorbereitung." {Hugo de Vries. Die Mutationstheorie. Versuche und Beobachtungen 

 über die Entstehung der Arten in Pflanzenreich. I Bd. 3 Liefer. Leipzig 1901. Pag. 562 och 565.) 



Uti ett nyutkommet — föröfrigt mycket förtjänstfullt arbete — förekommer beträffande Linné 

 en uppgift, som skulle vinna pä att vara något mera korrekt och fullständig. Den har följande 

 lydelse: "Hat doch Linné noch bloss eine Orchis insectifera, die der ganzen heutigen Gattung 

 Ophrys mit ihren vielen Species entspricht". (Die leitenden Gesichtspunkte einer allgemeinen 

 Pflanzengeographie in kurzer Darstellung. Von H. Grafen su Solms-Laubacli. 1905. Pag. 10.). 

 Härvid är att märka, att någon Orchis insectifera icke finnes uti Linnés skrifter. Den här åsyf- 

 tade växt-komplexen föres redan af Linné till det af honom (visserligen med vidare begränsning) 

 uppställda släktet Ophrys. Alltså har den hos honom namnet Ophrys insectifera. — Däruti åter 

 har den nämnde författaren rätt, att Linné här förlänade åt species-begreppet ett vidare omfång, 

 än han eljest regelmässigt gjorde. Upplysningsvis må nämnas, att Linné utaf Ophrys insectifera 

 urskilde ej mindre än II varieteter, af hvilka han till och med betecknade tvänne — på samma 



