v. B WITTROCK ICOXOTHECA BOTANICA BERGIANA II. LVII 



Sverige: C. Linnaeus. 



och assistenten A. L. de Jussieu) så fruktbringande verksamhet på ifrågavarande 

 område '). 



Linné var reformator ej blott i afseende på systematik utan äfven — hvad 

 som vid den tiden, med hänsyn till botanikens dåvarande, man må väl säga, 

 kaotiska tillstånd var lika viktigt — i afseende på terminologi, nomenklatur och 

 vetenskapens hela formella gestaltning ^). Han förstod att förläna ät framställ- 

 ningen en sådan, dittills oanad klarhet och reda, att den i dessa hänseenden 

 kan tjäna till mönster för alla tiders botanister. Särskildt förvärfvade han sig 

 en synnerligen stor förtjänst på det formella området genom det år 1753 

 (1749) skedda införandet af de utaf ett ord bestående »nomina trivialia» ^) — 

 nutidens artnamn — i stället för de dittills brukliga flerordiga diagnos-namnen, 

 »nomina specifica»; således genom införandet af den binära nomenklaturen*). 



') Ett särskildt skäl för att omnämna detta ligger däruti, att verkliga förhållandet i detta 

 afseende ofta förvanskats därhän, att det skulle vara Liiinc som af Bernhard de Jiissieu fått 

 uppslaget till sina 'Ordines Naturales", och ej tvärtom. Detta skulle hafva skett vid Linnés besök 

 i Paris sommaren 1738. Härvid är att märka: l:o att Linnés "Fragmenta Methodi Naturalis'' 

 voro skrifna och tryckta redan före Pariser-resan; samt 2:o, att uti den bäst underrättade källan: 

 "Eloge de M. de Jtissien" (Histoire de l'Academie royale des Sciences Année 1777. Paris 1780, 

 pag. 110) verkliga förhållandet framställes sålunda: ''L'arrangement du Jardin de Trianon, pouvait 

 étre pour M. de Jnssieii un moyen de développer ses idées sur la Botanique ; mais a cette époque, 

 il n'en était pas eneore assez content. M. Linnmis avait publié un Catalogue de genres de Plantes, 

 divisés en ordres naturels et M. de Jussieu adopta cette distribution: il placa seulement les classes 

 de M. Linnaus dans un ordre différent et fit quelques changemens dans la distribution des genres 

 ou dans le nombre de classes d'apres des vués qu'il avait alors." 



-) C. Linnmi Fundamenta botanica, quae majorum operum Prodromi instar Theoriam 

 Scientise Botanices per breves Aphorismos tradunt. Amstelodami 1736. 8:0. — Caroli Linniei 

 Gritica Botanica etc; se noten 1 på sid. LV. — Caroli Linnaii Philosophia Botanica, in 

 qua explicantur fundamenta botanica cum definitiönibus partium, exemplis terminorum, observa- 

 tionibus rariorum, adjectis figuris seneis [9 tab.] Stockholmife 1751. 8:0. — Alph. de Candollc 

 uttalar sig om detta arbete pä följande sätt: "1751. Linné publie la premiére edition du Philo- 

 sophia botanica. Jamals traité de botanique n'avait eu un si grand mérite et aucun n'a 

 influé d'une maniére aussi puissante sur le fond et la forme des ouvrages subséquens". (La 

 Phytographie, par Alph. de Candolle. Paris 1880. Pag. 344.) 



■'') Linné säger härom själf på sitt ständigt lika uttrycksfulla som kortfattade sätt: "Nomina 

 trivialia tandem 1753 primum accesserunt, que mirum in modum scientiam facilitabant, et hisee 

 pistillum quasi additum est campante" (genom dessa sattes liksom kläppen i klockan); uti "Refor- 

 matio Botanices, quam — — — prfeside — — — Cnrolo Linmxo — — — publice examini 

 modeste submittit — — — Joannes Marl. Reflelins 1762"; pag. 12. 



■')Pan suecieus, quam — — — Prseside Carolo Linnceo publico examini modeste sub- 

 mittit N. L. Hesselgren. Upsalise 1749. 4:o. — Caroli Linnaii Species Plantarum, exhibens 

 Plantas rite cognitas, ad Genera relatas, cum differentiis specificis, nominibus trivialibus, synony- 

 mis selectis, locis natalibus, secundiim Systema sexuale digestas. Tom. I & II. 1753. 8:o. Om 

 sistnämnda stora arbete säger C. A. Agardh: "Hvad som hos hans föregångare fordrat hela deras 

 lifstid, det var ett verk för honom [Linné] af några är. I tvä octavband införde han beskrifningen 

 af 8000 då bekanta växter med ett enkelt namn (det sä kallade trivialnamnet), en kort definition, 

 en säker synonymi, och uppgift af deras växtställe och lifstid, allt i den ljusa ordning, och efter 

 de enkla lagar, som han själf i Vettenskapen infört." (Svenska Akademiens Handlingar. 10:de 

 delen. Stockholm 1826. 8:o. Pag. 79.) 



Om den binära nomenklaturen, se äfven sid. XIX i detta arbete. 



VIII 



