LVIII ACTA HORTI BERGIANI. BAND 3. N:0 3. 



Sverige: C. Linnaeus. 



Linné skapade åt vetenskapen äfven ett så godt som nytt språk, det 

 Linneanska latinet; en språkform som genom sin enastående ändamålsenlighet 

 allt ifrån Linnés tid varit och fortfarande är isynnerhet de descriptiva syste- 

 matikernas internationella uttrycksmedel *). 



Morfologien, särskildt det fruktifikativa systemets fördes af Linné väsentligt 

 framåt ^), Nektarierna beskrefvos i talrika former och benämndes först af ho- 



') Äfven nästan alla de stora, generella sj'stematiska verken äro skrifna på detta språk. 

 Så — förutom iwHes klassiska, grundläggande verk: Systema Naturse, Class es Pia nt arum, 

 Genera Plantarum och Species Plantarum — A. L. de Jiissien, Genera Plantarum; A. P. 

 de Candolle, Regni vegetabilis systeraa naturale; A. P. et Alph. de Candolle, Prodromus systematis 

 naturalis regni vegetabilis; E. Tit. Steiidel, Noraenclator Botanicus; S. L. Endlklier, Enchiridion 

 botanicum; G. Bentham et J. D. Hooker, Genera Plantarum; /. D. Hooker et B. D. Jackson et Tli. 

 Dinniid, Index Kewensis Plantarum Phanerogamarum ; m. fl. 



Samma är förhållandet äfven med flertalet af de stora floristiska verken. Utgångspunkten 

 bildar här Linnes mönsterarbete Flora Sueoica. Ed. II. Bland hithörande må nämnas i främsta 

 rummet de båda jätteverken: C. G. Oeder et O. F. Muller et M. Valil et J. W. Hornemann, et S. 

 T. N. Dr ej er et J. T. Sclioiiw et /. Vnlil et F. M. Liebniann et /. Steenstriip et /. Lange, Flora 

 Danica, samt C. F. Ph. Martins et A. W. Eichler et /. Urban, Flora Brasiliensis; vidare 

 Rob. Brown, Prodromus Florse Novse HoUandi«; H. G. L. et //. G. Reichenbacli, Icones Florse 

 GermanicEP et Helvetic« ; M. Willkomm et /. Lange, Prodromus Flor* Hispanica; ; C. F. Nyman, 

 Conspectus Florte Europa;«; och /. Urban, Symbolse Antillana?. 



Pä lika sätt förhåller det sig med de grundläggande deskriptiva verken på kryptogamernas 

 område; exempelvis: /. Hedwig, Descriptio et adumbratio microscopico-analytica Muscorum Frondo- 

 sorum; O. Swarta, Synopsis Filicum; E. Ac/iarins, Lichenographia Universalis; E. M. Fries, 

 Systema Mycologicum och Hymenomycetes Europvei; C. A. Agardh, Species Algarum, och /. G. 

 Agardlt, Species, genera et ordines Algarum. 



Om Linnés stil såsom botanisk författare och särskildt om hans latin uttalar sig den för- 

 nämsta auktoriteten på fytografiens område, Alphonse de Candolle, på följande sätt: "Le mérite de 

 Linné, en tant qu'ecrivain, a été de classer toujours ses idées d'une maniére reguliere, facile ä 

 comprendre, et d'en exposer les détails avec une parfaite lucidite', au moyen de peu de möts, 

 choisis dans la bonne latinité; mais auxquels il attribuait une seule signitication, ou lieu des sens 

 multiples si frequents chez les anciens;" och pä ett annat ställe: "Ma conclusion est de continuer 

 l'usage du latin de Linné dans les descriptions. Une langue aussi universelle, aussi precise, 

 aussi bien adaptée par un homme de génie aux besoins de la science ne doit pas étre aban- 

 donnée". (Alpli. de Candolle. L. c. pag. 35 & 241.) 



/. /. Rousseau, som var på samma gång botanisk författare som skönlitterär, socialpolitisk 

 och pedagogisk sådan, fäller om Linnés vetenskapliga språk följande omdöme: "Ces möts sont 

 tous grecs ou latins, expressifs, courts, sonores et förment, mérae des constructions e'Iegantes 

 par leur extreme precision. Cest dans les pratique journahére de l'art, qu'on sent tout l'avantage 

 de cette nouvelle langue, aussi commode et necessaire aux Botanistes, qu'est celle de l'Algebre 

 aux Géometres." {Rousseau i företalet till 'Dictionnaire de Botanique".) 



-) Till och med /. Sachs, som förvisso ej utan synnerligt goda skäl prisar Linné, gifver 

 honom i detta afseende följande vitsord: "Ueber seine Vorgänger geht Linné weit hinaus in der 

 Unterscheidung und Benennung der Fructificationsorgane, von denen das vierte Capitel der Philo- 

 sophia botanica handelt'. {Sachs, Geschichte der Botanik. Pag. 103.) 



Förutom det allt omfattande verket Philosophia botanica förtjänar framför andra morfo- 

 logiska arbeten att ihågkommas den Linné-LBflingska monografien "GemmaL' Arbo rum, quas 

 — — — sub prLfsidio — — — Caroli Linmi-i — — — spcciminis academici loco natur» curiosis 

 examinandas sistit — — — Petrus Lußiiig — — — 1749. Upsalite." 4:o. 



