v. B. WITTROCK. ICONOTHECA liOTANICA BERGIANA II. tlX 



Sverige: C. Linnaeus. 



nom *). Huru litet beaktande en del viktiga växtdelar funnit före honom, framgår 

 däraf, att sådana organ som fruktämnet (»germen»), märket (»stigma»), fröhylle 

 (»arillus»), brakté (»bractea»), stipel (»stipula») m. fl. erhöllo namn först af honom. 



Han hade öppet öga och lifligt intresse icke blott för växternas form, 

 utan äfven — och i synnerlig grad — för deras lifsföreteelser. Han var icke 

 allenast morfolog, utan också speciell biolog. Talrika biologiska iakttagelser 

 finnas nedlagda dels uti Philosophia botanica (»Vigilia; plantarum», »Horo- 

 logium Florje», m. m., m. m.), dels uti hans floror, särskildt Flora Suecica 

 Ed. II (ex. Lamium amplexicaule; Cucubalus Rehen, pag. 464; m. m. fl.), dels 

 uti särskilda afhandlingar ^). 



På befruktnings- fysiologiens område anställde Linné för den tiden mycket 

 viktiga undersökningar, med afsikt att bevisa pollineringens nödvändighet för 

 fruktbildningen; och detta, 1:0 genom isolering af honblommor (från hanblommor), 

 som då visade sig fullständigt sterila'); 2:0 artificiell pollinering af från han- 

 blommor afskilda honblommor, som, eljest sterila, härigenom bragtes att utveckla 

 frukt och frö*); samt 3:0 genom hybridiserings-e.xperiment, hvarvid afkomma 



') Dissertatio botanica sistens Nectaria Floi'um, quam sub prsesidio Caroli 



Litiiiä'i — — — publico examini offert Birgeriis Martinus Hall — — ^ 1762. Upsalia?. 4:o. 



-) Vei-natio Arborum, quam — — — sub prsesidio • — — — Caroli Linnm — — — 



publico examini submittit ffaralc/iis Bank — - 17.53. Upsalite. 4:o. Med "vernatio" förstås 



här hvad som eljest brukar kallas frondescentia, eller örtbladens framträdande vid vegetations- 

 periodens början; ej det enskilda bladets knoppläge, såsom nutidens terminologi skulle gifva an- 

 ledning att antaga. 



Somnus Plantarum in dissertatione academica propositus — — — prteside 



Caroli Liniicei — a Petro Bremer 1755. Upsalife. 4:o. — Calendarium Flor», 



quod — praeside — — — Carola Liniueo — — — publica? ventilation! subjicit — — — 



Alexander Mal. Berg-er — — — 1756. Upsalise. 4;o. 



Uti den upplaga af Sponsalia Planta rum, som ingår i "Caroli Liinievi Amoenitates 

 aoademicse Pars I. Holmise et Lipsise 1749" förekomma under rubriken "Motus" (pag. 335 

 — 337) åtskilliga biologiska meddelanden af intresse. I den är 1746 utkomna disputationsupp- 

 lagan äro de färre. 



^) Redan som 16 års yngling gjorde Linné i sitt föräldrahems trädgärd en hithörande iakt- 

 tagelse. I "Sponsalia plantarum, quEe — — — sub prassidio — Caroli Linnai 



speciminis academici loco publico bonorum examini submittit Johannes Gustavus Wahlbom 1746. 

 Stockholmise" redogör han (pag. 47) för denna på följande sätt: "Anno 1723, in horto Stenbro- 



hultensi Pep o florebat, flores antheriferi quotidie soUicite avellebantur, , quo facto, ne 



unicus quidem fruetus postea apparuit." Iakttagelser af samma slag finna vi uti Linnés arbeten 

 omnämnda i flertal. 



■*) Ett hithörande experiment skildrar Linné uti "Somnus plantarum 1755" pag. 6 (i samman- 

 hang med redogörelse för lifsyttringarnes likhet hos växter och djur) på följande klara sätt. 

 "Ne tamen cui circa hane rem uUus scrupulus relinquatur, unum tantum, quod in nostris 

 calidariis quotannis videre licet, experimentum proferre lubet e. g. in Momordica Balsamita, 

 qua? apud nos sero plerumque autumno floret, clausis jam tum fenestris et januis calidarii, flores 

 mares eadem ac feminse cauli insident, sed tamen remoti: Pollen itaque ex defectu venti ab 

 antheris ad stigmata non potest deferri, quam ob causam feminse semper abortiunt; Hortulan i 

 igitur masculum florem decerpunt, eoque stigma flods feminei conspergunt, et flores tali modo 

 foecundati plerumque fruetum ferunt, sed non alii." Till slut gör han följande mycket befogade 

 fråga: "Numne hoc sufficienter probet plantas foecundari ex poUine supra stigmata illapso." 



