LXII ACTA HORTI BERGIANI. BAND 3. N:0 3. 



Sverige: C. Linnaeus. 



samt särskildt genom sin Flora Suecica Ed. II, ett arbete som i flera 

 afseenden stod långt före sin tid '). 



Äfven på växtgeografiens fält är Linné att betrakta som banbrytare. Han 

 gaf redan är 1737 en mycket god generell karaktäristik af fjällväxterna, »plantze 

 alpinjE» ^). Han framhöll, att invandring från grannländerna lämnat väsentliga 

 bidrag till Sveriges vegetation '), samt gaf en för sin tid utmärkt framställning 

 af växternas sp ridningssätt *). Han har lämnat en allmän biologisk-geografisk 

 sammanställning af växterna efter beskaffenheten af deras växtplatser *) ; och 

 han är upphofsman till väl det första utkastet till en klimatologisk-geografisk 

 indelning af växtvärlden i sin allmännelighet ^). 



Linné var som forskningsresande af en högst ovanlig skarpsynthet och 

 vidsynthet. Redan under sin första stora resa, den till Lappland 1732 O, hade 



17 kinesiska och indiska fruktträd eller örter, samt bilder af samma slag med beskrifningar af 

 7 djurarter: däggdjur, foglar och reptilier. 



■i Linnés förnämsta arbete på det floristiska området, Flora Suecica Ed. II, meddelar 

 kunskap icke blott i deskriptiv systematik, Synonymik och speciell växtgeografi, ulan tillika i 

 biologisk, ekonomisk, medicinsk och språklig botanik. Den är sålunda ej, såsom — förunderligt 

 nog — det stora flertalet floror efter Linné, väsentligen ett torrt, magrare eller fylligare skema för 

 växtexaminering, utan en det lefvandes bok, som lär oss, att växterna kunna äga mänga för oss 

 människor intressanta och viktiga egenskaper, förutom dem som hänföra sig till den yttre formen. 

 — Att pä sistone ett par floror med biologisk läggning (utomlands) sett dagen, må väl få hälsas 

 som en hoppingifvande ljusning. 



^) Caroli Linnai Flora Lapponica. 1737. !:i:o. Prolegomena, pag. 17. 



") Caroli Linncei Flora Suecica. Ed. I. 1745. 8:0. Prfefatio, pag. IV. — Ed. II 1755. 

 Prtefatio, pag. II. 



■') De Coloniis Plantarum, quam — — — Prteside — — — Carolo n Linné Publico 

 Examini Tradit — — — Joannes Flygare — — — 1768. Upsalise. 4:o. 



Växternas spridning försiggår enligt Linné, 1. c. pag. 4 — 5: l:o genom vinden (''semina 

 papposa — — — multa passuum millia — — — per aerem vohtantia"). 2:o genom floderna 

 ("Flumina longiori locorum tractu semina etiam advehere possunt, v. g. ab alpibus Lapponife 

 Umoam usque ac Luloam"). .3:o genom hafvet ("Oceanus, modo nondum cognito, semina 

 Cassia; fistula?, Anacardii occidentalis, Mi mosse scandentis et Cocos nucifera ad 

 littora usque Norvegise volvit, eaque, quod miraberis, adeo vegeta, ut terr» mandata germinent ac 

 crescant"). 4:o genom fäglarne ("Aves, quse seminibus vescantur, eaque per unam alteramve 

 diem in alvo retinent, his agros conspergunt" etc). 5:o genom åkerbruket (Agros, per frumenta 

 ad aUenis terris conquisita, peregrinis seminibus infici notissiraum est. Sic enim Chrysanthe- 

 mum segetum hoc primum seculo in Hallandiam ex Juthia introductum est" etc). 6:0 genom 

 trädgårdsodlingen ("Hortis semina plantarum ab exteris stepe terris parantur, cum peregrinis 

 conimixta, quEe apud nos dein lloruere, adauctaque ältas egerunt radices, e. g. Chenopodium 

 vulvaria >n Scania'' etc). 7:o genom handeln och sjöfarten ("Commercium denique per multum 

 efficit, quum näves a remotissimis terrarum locis foenum vchant aut merces cujuscunque generis 

 CO involutas" etc). 



'■) Dissertatio botanica, sistens Stationes Plantarum, quam sub prsesidio 



Caroli Linnoei — — — publice ventilandam sistit Andreas Hedenberg 1754. Upsalise. 4:o. 



") Dissertatio de Horticultura Academica, quam — — — prseside — — — Carolo 

 Linnao — — — 1754 pubUco offert examini Johan Gust. Wollrath. Upsalise. 4:o. 



') Linné publicerade aldrig själf sin dagbok från lappska resan. Detta skedde först genom 

 köparen af Linnés efterlämnade naturalhistoriska samlingar, engelsmannen /. E. Smitit, uti en 



