LXIV ACTA HORTI BERGIANI. BAND 3. N:0 3. 



Sverige: C. Linnaeus. 



Han var äfven botanisk-historisk författare, och särskildt på växtsystema- 

 tikens område en synnerligt sakkunnig och opartisk sådan ^). Likaså var han 

 en särdeles kunnig bibliografi). 



Kännedomen om växternas svenska namn befordrade Linne så väsentligt, 

 att han kan sägas vara — jämte J. Franck [Fvanckemus) — denna kännedoms 

 egentliga grundläggare. Särskildt under sina naturvetenskapliga resor i södra 

 och mellersta Sverige ägnade han åt denna forskningsart ett mycket stort in- 

 tresse, i det han ihärdigt sökte samla de i vårt språk verkligen förekommande 

 växtnamnen. Resultaten af sina forskningar nedlade han förnämligast uti Flora 

 Suecica. Ed. I och II. 



Att Linne var mycket förfaren i hortikulturens teori, därom vittna flera af 

 honom utgifna skrifter '). Att han äfven var en skicklig praktiker på ifråga- 

 varande område, framgår däraf, att han förmådde bringa Uppsala botaniska 

 trädgård, som vid hans tillträde af professuren var i djup lägervall, till en så 

 hög utveckling, att den. kunde täfla med de allra förnämsta i Europa *). 



Åt den ekonomiska botaniken ägnade Linné synnerligt stor uppmärksamhet. 

 Ända från sin första stora resa, den i Lappland (1732), sökte han ständigt göra 

 sina iakttagelser på botanikens och öfriga naturvetenskapers områden frukt- 



') Caroli Liiinmi Classes Plantarum sen Systemata Plantarum etc. Lugduni 



Batavorum 17.38. 8:0. — Auctores Botanici in dissertatione propositi. quam sub pr«- 



sidio — — — Caroli Liiiiicei — — — ad publicum examen defert — — ■ — Aiigiisthiiis Loo 



— — — 1750. Upsaliae. 4:o. — Reformatio Botanices, quam • praeside Carolo 



Liiinao — — — publice e.vamini modeste submittit — — — Joannes Marl. Reflclins — — — 

 1762. Upsaliae 4:o. 



-) Caroli LiwKri Bibliotheca botanica recensens Libros plus miUe de plantis huc usque 

 editos, secundum Systema Auctorum naturale i t'lasses, Ordines, Genera et Species dispositos, 

 a4ditis Editionis Loco, Tempore, Forma, Lingua etc. cum explicatione P'undamentorum Botanicorum 

 pars I:ma. Amstelodami 1736. 8:0. — Editio nova multo correctior. Hal« Salicse 1747. 8:0. 



•'') C. Linnains. Hortus Cliffortianus. [Cum 36 tabulis.] Amstelsedami 1737. Fol. — Carl 

 Linnai, Wetenskaps-Academiens h. t. Praesidis, Rön om Wäxternas plantering, grundadt på 

 Naturen. (Kongl. Svenska Wetenskaps-Academiens Handlingar 1739. Vol. I, Stockholm 1741. 8:o.) 

 Afhandlingen innehåller förutom anvisningar i hortikultur, äfven växtgeografisk och rent biologisk 



botanik. — Dissertatio de Horticultura Academica, quam praeside — Carolo 



linnao — publico offert examini Jolian Giisl. Wollrath — — — 1754. Cpsaliae. 4:o. — 



Hortus Culinaris, quem — moderante — — — Carolo von Linné — dissertatione 



academica publice exaniinandum proponit — — — Jonas C. Tcngborg — — — 1764. Holniiae. 

 4:o. Dissertationen behandlar icke blott, hvad titeln lofvar, köksträdgårdens, utan äfven frukt- och 

 prydnadsträdgärdens samt åkerfältens växter. 



*) Hortus Upsaliensis, quem — sub prsesidio — — — Caroli Linna-i — 



speciminis academici loco publicse disquisitioni subjicit Samuel Naiiclér — — — 1745. [Cum 4 



tabulis.] Upsalise. 4:o. — Caroli Linnai Hortus Upsaliensis, exhibens plantas exo- 



ticas, Horto Upsaliensis Academiae a sese illatas, ab anno 1742, in annum 1748, additis Differentiis, 

 Synonymis, Habitationibus, Hospitiis, Rariorumque Descriptionibus in gratiam Studiosae juventutis. 

 [Cum III tabuUs.] Stockholmia; 1748. 8:o. Boken innehåller icke blott en redogörelse för de i bota- 

 niska trädgården odlade utländska växterna, utan äfven en förteckning pä i trädgården införda 



svenska. — Demonst rati on es Plantarum in Horto Upsaliensi 1753, quas — praeside — 



Carolo Zinnceo proponit Johannes Christ. Höjer — — — 1753. Upsalise. 4:o. 



