32 ACTA HORTl BERGIANI. BAND 3. N:0 3. 



Linnaeus. Appendix. Continuatio. 



Ser. S. 

 N:r. 



Amsterdam (Hollandi;f) ostendens. Stockh. 1903. 12:0. (E Fries, 

 Linné. Vol. I, pag. 215.) 



I Amsterdam bodde tvä af Linnés mest framstående holländske gj'nnare och vänner, 

 nämligen professor Joh. Burman och juris, doktor G. Clifford; denne senare, "unicus 

 Botanicorum Maecenas", egare af den berömda botaniska trädgården i Hartecamp, där 

 Limté såsom "Cliffords hotanieus" lefde och sä ytterst framgångsrikt verkade Sept. 1735 

 till Okt. 1737. — Från Amsterdam utgingo flera af Linnés förnämsta verk, sådana som 

 "Fundamenta botanica" 1736, "Hortus Cliffortianus" 1737 och "Flora lappenica" lika- 

 ledes 1737. 



II 405 f. Autot. ad similit. chalcographi:^ (in opere "Suecia antiqua et bodierna", 

 auct. E. Dahlberg), urbem Falun ostendentis. Stockh. 1903. 16:0. 

 (E Fries, Linné. Vol. I, pag. 129.) 



Linné, som vistades i Falun vintrarne 1733 — 34 och 1734—35, gjorde där bekantskap 

 med landshöfdingen, friherre Nils Reuterholnt, som år 1734 gaf honom i uppdrag att så- 

 som anförare, "prceses", för en flock unga naturforskare, "Societas itineraria Reuter- 

 holmiana", göra en naturhistorisk forskningsresa genom Dalarne ("Iter Dalecarlicum"). 

 I Falun gjorde han också bekantskap med sin blifvande maka, Sara Elisabeth Morwa, med 

 hvilken han ingick förlofning i januari 1735. 



IléOS»;. Autot., fodinam cupream Falunensem ostendens. J. F. Martin del. 

 J. Cederquist aut. Stockh. 1903. 8:0. (E Fries, Linné. Vol. I, 

 pag. 133) 



Uti en liffuU och målande skildring har Linné beskrifvit en nedstigning i Falu be- 

 römda koppargrufva, "descensus ad inferos inque Regnum Plutonis 1734 jan. 26". 



II 405 .9. Autot., domicilium Linncei in horto botanico Upsaliensi ostendens. J. G. 



Hallman del. 1745. J. Cederquist aut. Stockh. 1903. 16:0. (E Fries, 



Linné. Vol. II, pag. 363.) 

 II 405 /. Autot. ad similit. chalcographi^v; veteris, hortum botanicum Linnseanum 



Upsaliensem ostendens. F. Akrelius sculp. J. Cederquist aut. Stockh. 



1903. (E Fries, Linné. Vol. II, pag. 92.) 

 II 405 X. Xylographia, hibernaculum (»orangeriet») et partem principalem horti 



botanici Linna;ani Upsaliensis ostendens. Carl Larsson del. W. Meyer 



sculp. Stockh. 1879. 8:0. (E Sätherberg, Blomsterkonungen.) 



Detta vackra träsnitt, som tjänar såsom försättsbild till skaldestycket "I blomster- 

 gården" uti det citerade arbetet, är enligt där lemnad uppgift utfördt "efter en planch 

 i Bussers beskrifning om Upsala, tryckt 1773". 



II 405 1. Autot. ad similit. arboris veteris, Poptdi nigrce Lin., in horto botanico 

 Linna^ano pristino crescentis. A. Dahlgren phot. L^ppsala 1903. J. Ceder- 

 quist aut. Stockh. 1903. 8:0. (E Fries, Linné. Vol. II, pag. 124.) 



Fotografisk bild af den stora svartpoppeln i den gamla Botaniska trädgården i Upp- 

 sala. Efter all sannolikhet härstammar trädet från Linnés tid. Stammens omkrets vid 

 brösthöjd mätte, enligt Tb. M. Fries 1. c, år 1903 ej mindre än 4,5 meter. 



II 405/(. Photog., ;tdificium nationis Oströgothic£e Upsaliensis anno 188- ostendens. 

 Visit. 



Grundstommen till det af Östgöta nation pä ISCIO-talet länge använda nationshuset 

 utgjordes af växthuset '■Orangeriet" i den Linnéansha botaniska trädgärden. 



