3^ 



Fordele ogMang-ler ikke er de Scammc. Udtømmende Samlinger 

 af saadan Art for Dialekternes Vedkommende vil kanske have den 

 Fordel fremfor de botaniske Lister^ at de har noget at fortælle 

 ikke blot om Ordenes Indvandring, men ogsaa omBegivenheder og 

 Forhold efter den. Ja, man s ø g e r i Nutiden mere kulturhisto- 

 riske Resultater af saadant end ethnologiske ; tlii i tidligere Tider 

 har man været altfor snar til at tænke paa Indvandringer, naar 

 man fandt Dialektlighed. 



Dette for at antyde; hvad det fonetiske Dialektstudium skal 

 tjene til. Nærværende Sammenstilling af Eksempler paa, hvor- 

 ledes nogle trondhjemske Bygdelag forholder sig ved Ligedan- 

 nelse, Apokope og Fleksion, uddrager ingen Resultater. Man tør 

 vistnok sige, at intet Strøg i vort Land er saa vel kjendt i dialek- 

 tisk Henseende, at man bør gøre detendnu; thi dertil udfordres 

 Kundskaben om, hvad der ikke lindes paa hvert enkelt Sted. 

 Nærværende Forfatter er bleven opmærksom paa, at den her 

 omhandlede Dialektgruppe er vel skikket til at paapege, at man 

 engang vil kunne slutte noget, fordi nemlig disse Dalførers Sprog 

 saavidt bekjendt staar det sønden:Qeldske nærmere end f. Eks. 

 det ved Orkla, som skulde synes at have samme geografiske 

 Betingelser derfor. Jeg sigter her fornemmelig til Apokoperingen 

 af det udlydende p, det alle bekj endte karakteristiske Trønder- 

 mærke ; den er nemlig i langt mere Kraft f. Eks. i Rennebu end 

 ved samme Afstand fra Fjorden længere østpaa. Paa Grund af 

 Tilnærmelsen til det søndenfjeldske er det. Apokopen her er 

 omhandlet særskilt, uagtet den egentlig falder ind under Bøi- 

 ningslæren; den sidste er nemlig ikke fremstillet saa udførligt, 

 at Apokopens Stilling inden hvert Strøg vilde komme frem. 

 Ogsaa Ligedannelsen og Bøiningen er saadanne Gjenstande, hvor 

 man ved et ringere Materiale giver mere Forestilling om Slægt- 

 skabsforholdet mellem Dialektregionens Dele end ved et mere 

 leksikalsk Stof. Til Behandling af et saadant er mine Samlinger 

 desuden endnu mere utilstrækkelige end ved det valgte. Men 

 ogsaa her er der, tro ds den Velvilje, hvormed man har ydet mig 

 Oplysninger, mange Ting, hvis Rigtighed jeg ér Hvis oiiij og 

 især saadanne, hvis SandUed af Kjendere vilde iindes iifuld- 



